GODTHAAB DISTRIKT 197 
 rakterplanter, Marehalm, Rød Svingel og andre Gresser, ikke særlig stærkt ud- 
bredt, men optræder dog i Nepisæt Sundet og delvis paa Koek Øerne, hvor 
Koklearen navnlig er meget almindelig; Strandklipperne i Skærgaarden er som 
de fleste andre Steder overtrukket med sorte Laveskorper. 
Fra Yderkysten indefter træffer man — navnlig paa nogenlunde tør Bund 
— en meget mager Hede med Faaresvingel, Stargræsser, Rypelyng, Lichener, 
og paa lidt fugtigere Steder Mosser samt hist og her lav, spredt og undertiden 
forkrøblet Krækkebærlyng, der i Egnen ved Kangek samler sig til et tættere 
Tæppe, men saa nær Yderkysten modnes Krækkebærrene langtfra hvert Aar 
og er meget smaafaldende. Allerede ved Nepisæt Sundet begynder de træagtige 
Planter at vise sig, saaledes lav liggende Pil, ganske enkelte, ubetydelige Dværg- 
birke, lave Moseboller og forkroblede Ledum groenlandicum, men først ved Sardlox 
finder man en noget frodigere Lynghede med de nævnte Arter som Karakter- 
planter. Krækkebærlyngen er allerede her noget tilbagetrængt til Fordel for 
de øvrige Planter, og særlig for Mosebøllen, der bliver høj og kraftig; Dværgbir- 
ken er almindelig og danner opretstaaende Buske; Ledum og Pil forekommer dog 
kun i lave Eksemplarer, og Enen er lille og frister kun med Møje Livet. Paa Sø- 
plateauet bag Sårdlok Landet og videre ostefter finder man smaa Heder med Rens- 
dyrlav og islandsk Lav; hvor Jordbunden er sumpet, mægtige Tuedannelser med 
Stargræsser, og paa tørre Steder ret kraftig Pil og Dværgbirk. Efterhaanden 
som man følger Kysten indad, tiltager Plantevæksten i Yppighed. Arterne bliver 
talrigere, de enkelte Planter større, og lidt indenfor Sårdlok findes den første 
Kvanlokalitet og pletvis frodig Urtemark med en Vrimmel af Urter og endelig 
i Bunden af Kugssuk særlig omkring Ivisait Fjældet en Vegetation, der i Frodighed 
nærmer sig den ved de rigeste Strøg i Godthaab Fjordens Indre. Buskads af 
meterhøj Dværgbirk,. kraftig Mosebølle og Firkantlyng, knæhøj Ledum i For- 
bindelse med Ene, mandshøj Pile- og Ellekrat danner Hovedmassen af en 
Vegetation, der er saa tæt, at man ofte har Besvær med at vade igennem 
Bevoksningen. | 
Derimod finder man kun sparsomt med Græs (Rapgræs, Rod Svingel, Ror- 
hvene etc.), der ligesaa lidt her som andet Steds i Distriktet danner et større 
samlet Tæppe undtagen paa Pladser, der er godet med Affald, saaledes nær 
Huse, раа Fangstpladser og Hjemmemarker fra Nordbotiden. Forskellen mel- 
lem den frodige Vegetation i Bunden af Kugssuk og den golde Yderkyst er saa- 
ledes meget betydelig, uagtet Afstanden mellem disse kun er са. 25—26 km. Ве- 
regnes Vejlængden gennem Godthaab Fjorden, bliver Distancen ganske vist noget 
større, men det maa erindres, at Fjorden ikke gaar i vest-østlig Retning, men der- 
imod gennemskærer Landet fra SV.—NØ. Længere inde i Fjorden, saaledes i 
Ujaragssuit, ved Kapisigdlit og ligeledes i Ameragdlas Indre, har Vegetationen 
samme frodige Karakter og paa lunere Strøg et omfattende Pile- og Ellekrat. 
Her fortrænges Krækkebærlyngen fra Underlandet og maa søges højere til 
Fjælds. 
Syd for Ameralik er Vegetationen gennemgaaende mindre frodig, i hvert 
