GODTHAAB DISTRIKT 199 
Af disse er: 
Årter 5 
PMO Ne ео RS RER но 12 4,8 
У! 4% udbredte i Vestgronland........ 90 36,6 
AUS Oh LV PIB TRE LR EN nels ee ne 144 58,6 
To Planter er kun kendte fra dette Distrikt, nemlig Ranunculus Cym- 
balaria, en Kystplante, der har hjemme i det tempererede atlantiske Nord- og Syd- 
amerika. Fornylig har den ogsaa fundet Vej over Havet til Skandinavien. Den 
anden er Bændeltangen eller Aalegræsset (Zostera marina), som vi kender 
fra vore danske Farvandes bløde Bund. Den er i Grønland ikke set med Blomst 
og maa saaledes vedligeholde sig ad vegetativ Vej og mangler vel omtrent Evne 
til at sprede sig. 
Henimod en Snes Arter har deres Sydgrænse i Distriktet, hvor de optræder 
som sjældne Planter paa udsatte Steder, ofte til Fjælds. Deriblandt er der flere, 
som længere nordpaa optræder i saa stor Masse, at de dér karakteriserer vedkom- 
mende Vegetationsformation, f. Eks. Firkantlyngen (Cassiope tetragona), tre- 
spidset Stenbræk (Saxifraga tricuspidata), haaret Troldurt (Pedicularis hir- 
suta), Hestetunge (Mertensia maritima) og Fjæld-Guldblomme (Arnica alpina). 
Omtrent lige saa mange Arter har deres kendte Nordgrænse paa Vestgrøn- 
lands Fastland inden for Distriktet; fem af dem er tillige fundne paa Diskos Syd- 
kyst. — Af særlig Interesse er de В. 193 omtalte fem Arter, der kun kendes fra 
Distriktets sydlige Dele, Her imellem er f. Eks.den amerikanske Røn (Sorbus ame- 
ricana), der er truffet et Par Steder ved Fiskenæsset, samt den fra Amerika stam- 
mende kirtlede Dværgbirk (Betula glandulosa), hvis Hovedudbredelse i Grøn- 
land ellers kun naar fra Sydspidsen og op mod den 63 Breddegrad paa begge Ky- 
ster. Her afløses den af den almindelige nordiske, cirkumpolære Dværgbirk (Be- 
tula nana), der saaledes fra og med Godthaab Distrikt og nordefter, længere end 
de danske Besiddelser rækker, er den eneste Repræsentant for Slægten. 
Paa Grund: af sine floristiske Ejendommeligheder har Fiskenæspartiet, d.v.s. 
Landet mellem Frederikshaabs Isblink og op til Vandskellet Syd for Ameralik 
Fjord været opfattet som en særlig floristisk Provins. Denne skulde da karakte- 
riseres foruden ved disse 5 Arter, der findes her, men ikke kendes fra Godthaab 
Fjorden, ved at mangle et ret stort Antal Arter, der forekommer i Fjorden; Fi- 
skenæspartiet skulde saaledes være artsfattigere end Godthaabspartiet. Om 
denne Deling er berettiget, d. v.s. om denne Mangel virkelig skyldes andet end 
utilstrækkeligt Kendskab, maa fremtidige Undersøgelser afgøre. 
DYRELIV 
Dyrelivet er i det Store og Hele ikke væsentlig anderledes end i de to Nord- 
distrikter, men da Landets Indre for en stor Del bestaar af Højfjæld og Højslette, 
er Fuglelivet om Sommeren ikke saa rigt her som i de lave, frodige Egne nær- 
mest Indlandsisen i Sukkertoppen og Holsteinsborg Distrikter. 
