206 GODTHAAB DISTRIKT 
SangmissorssuaK træffes Ruiner af et meget betydeligt Antal Huse væsentlig 
paa Fastlandskysten, men ogsaa enkelte paa de nærmeste Øer foran. Det største 
af disse er beliggende paa Øen Kekertarssuak og maaler 15 m i Længden. Paa 
Kexertat i Mundingen af Buksefjorden 7—8 Ruiner, deriblandt et af cirkelrund 
Form, muligvis et Forsamlingshus (Kagsse), saaledes som man hyppig træffer dem 
paa de større Bosteder. 
Ruinerne paa Sydsiden af denne Fjord og lidt Nord for Mundingen af Ka- 
ngerdluarssorujuk, nær den her liggende Skibshavn, er de næste i Rækken. Derefter 
følger en længere Strækning i Egnen paa begge Sider af »Tre Brødre«, som paa 
Grund af det langvarige Islæg er ubeboelig, indtil man naar Kilångarmiut ud 
for Sermilik med talrige Ruiner af store Huse og midt imellem disse Tomten af 
den Kateketbolig, hvor Thorhallesen overvintrede 1 1774—75. 
Den følgende Strækning fra Mundingen af Grædefjorden forbi Bord 
af samme Navn til Mundingen af Fiskenesfjorden er ligeledes rig paa Hustomter, 
saavel paa Fastlandskysten som paa Øerne. 
Adskillige af de her nævnte Ruiner ligger umiddelbart i Fjæren, mer eller 
mindre bortskyllet af Havet, og i Løbet af nogle Aar vil et stort Antal af dem 
være forsvundet. 
Kun den yderste Del af Fiskenæsfjordens to sydligste Løb egner sig til Be- 
boelse, og man finder derfor kun Ruiner i Fiskenæssets allernærmeste Omegn 
samt i det sydlige Løb. Paa Strækningen herfra til Isblinken har Bebyggelsen 
i gamle Dage været sparsom, og kun paa Øerne Takissok og Kårdlit udenfor 
Kangigdlermiut findes en lidt større Gruppe Ruiner, dels af Grønlænderhuse, 
og dels af det Udsted, som en kort Tid var oprettet her. Foruden den her nævnte 
Gruppe findes Ruiner af Kangârssuks Boplads og enkelte Hustomter. ved Tasi-. 
ussarssuak, 1 Kingutilik samt paa Tuluartalik. Sagnet fortæller, at Storfangeren, 
der boede her midt i dette urolige Farvand foran Isblinken, i Reglen maatte 
lade sig kaste ud i Vandet i sin Kajak af Hensyn til den høje Søgang, hvorefter 
han rejste sig op. 
DE GRØNLANDSKE ERHVERV. PRODUKTIONEN 
De i Distriktet forekommende Hovederhverv er Sæl- og Hvidfiskefangst, 
Fiskeri, Jagt paa Søfugle, Rævefangst og som Bierhverv Rensjagt og Rype- 
jagt; men ligesom i Holsteinsborg Distrikt er Erhvervsforholdene væsentlig 
forskellige ved Kysten og inde i Fjordene, hvor Manglen paa Sæler har medført, 
at adskillige Erhververe, der iøvrigt besidder Egenskaber, der gør dem skikkede 
til at udøve Sælfangsten, helt eller delvis har opgivet denne og søger deres Ud- 
komme som Jægere og Fiskere, om end de driver det nationale Erhverv i det Om- 
fang, Forholdene tillader. 
Dette gælder navnlig Befolkningen i Godthaab Fjorden indenfor Kolonistedet, 
hvor der i 1917 fandtes ca. 280 Indvaanere eller ca. 24 °/o af Distriktets samlede 
Befolkning. Her er Fangsten af Sæler saa ringe, at der, naar man alene medreg- 
ee 
