GODTHAAB DISTRIKT SÆR 
og de hurtig skiftende Udliggere har i Reglen ikke kunnet klare sig økonomisk, 
fordi Befolkningen stadig overhænger dem med Anmodning om Laan. 
I 1918 fandtes der 118 Indfødte ved Kangek. 
Under Styrelsen var ansat Udligger og Jordemoder, under Kirkevæsenet 
en seminarieuddannet Kateket (alle Indfødte). 
22 Fangere, 2 Fiskere, 4 Drenge samt Udliggeren var forsynet med Kajak. 
3 Mand over 18 Aar angaves ikke at være i Besiddelse.af Kajak i 1916. 
Det samlede Jagtudbytte i 1917 var: 77 Hvidfisk, 140 Niser, 297 store 
123 smaa Sæler, 27 Ræve og 24 Rensdyr. Medregnes kun de 13 Fangere, der 
har erhvervet over 10 Sæler aarlig, er Gennemsnitsudbyttet af Fangsten i Fem- 
aaret 1911—15 ca. 28 Sæler pr. Fanger. 
I 1875 var det samlede Fangstudbytte 675 Sæler, og Gennemsnitsudbyttet 
47 Sæler pr. Fanger, af hvilke der ligesom i 1917 fandtes 13 Mand, som produ- 
cerende over 10 Sæler hver. 
Indhandlingen ved Kangek beløb sig i 1916 til: 333 Tdr. Sælspæk, 1 Td. 
Lever, 24 Ræveskind, 2 Sælskind, 6 kg Dun, 339 kø Fjer, og 39 Ederfugleskinds- 
tæpper m. m., alt til en Værdi af 3890 Kr. eller ca. 160 Kr. pr. Familie å 5 Per- 
soner. Sødyrfangsten, der er det vigtigste Erhverv, udbragtes til ca. 3066 Kr. 
mod ca. 824 Kr. for andre Produkter. 
Indhandlingsbeløbene, der er steget ret betydeligt i Aarenes Løb, ud- 
gjorde 1 1894: 1563 Kr., i 1900: 1869 Kr., i 1911: 3088 Kr. og i 1916: 3890 Kr. 
Det samme gælder Udhandlingen, der er gaaet jævnt op fra 3579 Kr. i 
1894 til 4693 Kr. i 1916. Af Kaffe brugtes i 1916: 387 kg, af Sukker 1430 kg og 
af Tobak 151 kg. 
Kommunekassen havde i 1917 en Indtægt af 537 Kr., deraf 480 Kr. i 
Afsift af Indhandlingen, og еп Udgift af 692 Kr., nemlig til Understøttelse 
40 Kr., Fattighjælp 7 Kr., Repartition 554 Kr., andre Udgifter 91 Kr. 
Kassebeholdningen ved Finansaarets Slutning androg 438 Kr. 
Kangexs Beliggenhed ved Yderkysten og Fangernes Færden paa det aabne, 
næsten altid urolige Hav, har udviklet dem til fortrinlige Kajakroere, hvoraf 
17 formaar at rejse sig efter en Kæntring. Der findes to kajaksvimle ved Stedet 
og to Enker efter Fangere, omkomne i Kajak. 
Befolkningen ejede i 1918: 3 Konebaade, 4 Træbaade, 7 Isgarn, 12 Telte 
(Stouts) og 9 Rifler. ] | 
Erhverysturnus. I Januar findes endnu enkelte sortsidede Sæler, der 
forsvinder hen i Februar, men Befolkningen ernærer sig mest ved Jagt paa 
Lomvier, hvoraf der er mange i Aarets to første Maaneder, og paa Ederfugle, 
der navnlig søger Kangex i strænge Vintre, ligesom der drives lidt Fiskeri. 
Fra Midten af Februar til et Stykke ind i Marts er Aarets slojeste Tid. Fug- 
lene forekommer i ringe Antal, kun nu og da skydes der en Netside mellem Isen 
eller, naar denne bryder, fra Iskant, men ellers holder Befolkningen sig til deres 
opsparede Forraad, forsaavidt dette ikke er sluppet op. 
I Slutningen af Marts, man regner 31. Marts, kommer Klapmydsen, der 
Dansk Grønland. II. 16 
