242 GODTHAAB DISTRIKT 
tages ude i Strædet paa Kanten af Fyllas Banke Vest for Kitsigsut Øerne. Af- 
standen til Fangstpladsen er lige saa stor som til Godthaab, altsaa ca. 16 km 
og findes ved Pejling efter Punkterne Kangek-Sadlen, Sangmissorssuak- 
Kårkut, Syd for Narssax. 
Turen derud varer ca. 3 Timer og kan ikke gøres paa korte, mørke Dage, 
da der for Bugseringens Skyld ogsaa maa tages Hensyn til Strømmen. I Slutnin- 
gen af Maj forsvinder Klapmydsen, men allerede i de sidste Dage af April rejser 
hele Befolkningen til Kakuk for at deltage i Hvidfiskefangsten, som afsluttes 
midt i Juni, saa sent, at Angmagssat-Fiskeriet ikke drives. Det tørrede Kød oplagrer 
Befolkningen i Grave paa Landet Øst for Kangek Øen for ikke at fristes til 
at fortære Forraadet, inden Isen lægger Bro over Sundet mellem Øerne. 
Efter at Hvidfiskefangsten er forbi, gaar de fleste af Befolkningen nordpaa, 
nogle til Upernivik efter Laks og for at jage Rener og sortsidede Sæler, der dog til 
Dels forsvinder omkring Slutningen af Juni, andre driver Fangst paa unge Sprag- 
lede fra Tuperssuartût paa Satsigsut indtil ca. 10. Juli, og atter andre søger for- 
skellige Laksepladser og foretager derfra Strejfture ind i Landet efter Rener, 
indtil alle i Slutningen af Juli vender tilbage, enten til Bostedet eller til Fangst- 
pladserne paa Koek Øerne, i Reglen Agtorssuit, for at fiske Helleflynder og tage 
Del i den magre Klapmydsefangst, der varer til Begyndelsen af September, paa 
hvilket Tidspunkt alle flytter ind i Vinterboligerne. Enkelte, der har været paa 
Bærtogt eller Renjagt paa Fastlandet, dog først i Oktober. Hele Efteraaret 
er der godt med Sortsider, navnlig i Oktober, da ogsaa Lomvierne.indfinder sig, 
og i de senere Aar er der drevet Isgarnfangst mellem Kangek og Nordenden af 
" Haabets ©. Endelig giver Jagten paa Ederfugle og Lomvier, hvilke sidste efter 
en. Kommuneraadsvedtægt kun maa tages med Fuglepil til 31. December, et 
særdeles godt Udbytte. 
Kolonien Godthaab. 
Godthaab (gr. МАК о: Pynten) ligger paa 64° 10' 8” N. Bred. og 51° 43° 
5” V.Led., ca.24 km inden for Godthaab Fjordens Munding og omtrent midt paa 
den yderste mod Vest stærk fremspringende Pynt af Halvøen, der skiller Ameralik 
fra Godthaab Fjorden og er dækket af betydelige Fjældpartier. Pynten, efter 
hvilken Kolonien har faaet sit grønlandske Navn, omfatter nærmere bestemt 
det forholdsvis lave, smaakuplede og gennemgaaende stærk kuperede Terræn, 
der ind ad Landet til begrænses af de to Fjælde, »Lille Malene« nordligst og »Store 
Malene«, der Syd herfor strækker sig ned til Kobbefjorden og falder ganske brat 
af mod dennes Munding. ; 
Medens det 420 m høje »Lille Malene« (gr. Kuagssugssuak 9: den store Bjærg- 
aas) skraaner ganske jævnt ned mod Godthaab Fjorden og Landet bag Kolonien, 
falder »Store Malene« (gr. Uvkusigssat о: Vegstenen), der har en Højde af 790 m, 
ganske stejlt af mod den store Bugt, der paa Godthaab Pyntens Sydside skærer 
sig ind i Landet bag Kolonistedet og er fyldt med en Del ret store ganske flade 
Øer, som delvis dækker Indsejlingen til den rummelige Skibshavn paa Bugtens 
