GODTHAAB DISTRIKT 243 
vestlige Side. I den mellemste og sydlige stærk kuperede Del af Kolonipynten 
har Fjældene en langstrakt Form i Retning NO—SV med paralleltløbende, ofte 
stærk afslebne Kamme, mellem hvilke man finder sumpede Slugter eller Dalstrøg 
med Smaasøer, en ringe Udkystvegetation med lave Lyngbuske, og enkelte Ste- 
der ret betydelige Aflejringer, saaledes langs Stranden mellem Kolonistedet og 
Skibshavnen. 
Baade Kolonipladsen, Islandsdalen og Ny Herrnhut danner typiske Dalstrøg 
af denne Art med glaciale Aflejringer mellem paralleltlobende Kamme, og det 
samme gælder paa tilsvarende Maade Skibshavnen, hvis aflange, tilspidsede Form 
svarer til Sænkningen mellem Fjældryggene. 
Et stort, fladt, sumpet Plateau, Narssarssuak, med Smaasøer og en Bæk, 
der udmunder mellem Kolonibygningerne, udfylder Mellemrummet mellem Kolo- 
nien og Havnen, men er skilt fra denne sidste ved Fjældet Kuagssünguak. Vejen 
over NarssarssuaK fra Kolonien til Havnen er ca. 1,5 km. 
Godthaabs nærmeste Omgivelser er saaledes ret lave, og dette Indtiyk be- 
fæstes, naar man fra Kolonien kaster Blikket ud over det lige overfor liggende 
Nordland med den lavtliggende stærk bølgede Kontur, men op over dette lave 
Land rager Halvøens mægtige Fjældlandskab med Hjortetakkens afrundede Top, 
»Store Malenes« bratte Væg med den smukke Bolgelinie og Sadel Øens Spids, der 
alle i Forening giver Landskabet et storslåaet Præg og gør Indsejlingen til Godt- 
haab til en af de prægtigste i Grønland. 
Kysten paa begge Sider af Kolonien har vekselvis flade Strækninger og stejle 
Skrænter med Smaabugter, og ca. 3,5 km Nord for Kolonien søværts en større 
Indskæring ved Kasigiånguit, med en brugelig Havn, som dog er aaben for nord- 
østlige Vinde. 
En lignende aaben Bugt foran Kolonistedet tjener som Havn, men den er 
kun dækket mod sydlige Vinde af en smal, lav, af Højvande overskyllet Pynt, 
som ikke yder tilstrækkelig Læ, og da Dragsuget udenom Pynten tillige virker 
ind i Havnen, er Fortøjningerne ofte udsat for Sprængning, hvad der i Aarenes 
Løb har medført Forlis af adskillige Storbaade. Mod nordlige og vestlige Vinde 
er Bugten helt aaben, og Søgangen kan da ofte umuliggøre Losning og Ladning. 
Som Havn for større Skibe egner Bugten sig endnu mindre, hvorfor disse ude- 
lukkende søger den før omtalte Skibshavn, hvortil Afstanden søværts er ca. 4 km. 
Skibshavnen er 13—17 m dyb med god Holdebund, ret rummelig, og sikker 
under alle Vindforhold. Afstanden mellem Ankerpladsen og Pakhusene indenfor 
er kun ca. 150—200 m, men da største Delen af Lasten maa føres den besværlige 
Vej til Kolonien. standses Losning og Ladning ofte dagevis under ugunstige Vejr- 
forhold, især med SV Vind, naarStorbaadene ikke kan forcere Ny Herrnhut Pynten. 
Havnen er hver Vinter tillagt fra November til Marts eller hen 1 April, saa- 
ledes at S/S Hans Egede ved sin Ankomst til Landet midt i April undertiden 
maa bryde Isen for at naa Ankerpladsen. Derimod er Baadehavnen foran Kolo- 
nien aldrig tillagt, men undertiden fyldt med Bræis fra Fjorden. 
Paa et ganske snævert Terræn, der strækker sig langs Østsiden af Baadehav- 
E62 
