270 . GODTHAAB DISTRIKT 
HISTORIE 
A. Distriktet. 
Vesterbygden, hvis Omraade endnu langtfra er gennemsøgt fyldest- 
gorende i Henseende til Nordbotiden, strakte sig nordpaa til Greipar (»Bygdens 
Ende), maaske Egnen ved Egedesminde, medens den sydlige Grænse maa være 
Lysefjorden (Ameralik Fjorden), hvorfra der atter var 6 Dages Roning langs den 
nærmest ubeboede Strækning forbi Fiskefjorden, Bjørnesundet og Frederiks- 
haabs Isblink til Østerbygdens Nordgrænse: Tigssaluk. Af de 90 Gaarde, som 
skulde findes inden for Vesterbygdens Omraade, er der hidtil fundet henved 70. 
Bygdens Hovedparti var Fjordkomplekset inden for Kolonien Godthaab, 
Godthaab Fjord og dens Arme, Ujaragssuak og Pisigsarfik Fjordene, samt Ame- 
ralik Fjorden. 
Allerede Egede havde Opmærksomheden henvendt paa Nordboruinerne og 
Sagnene, der knytter sig til Nordboernes Undergang i Kampene med Skrællin- 
gerne (ifølge W. Thalbitzer Fordrejning af det eskimoiske Ord Kalalek, Stamme- 
navnet for Sydgrønlænderne). 
Af disse Sagn er det mærkeligste knyttet til Pisigsarfik Fjældet i Fjorden 
af samme Navn. En Nordbo og en Grønlænder, der var Kendinge, indgik i manges 
Nærværelse et Væddemaal om, hvem af dem, der, staaende paa Fjældtinden, 
kunde ramme et påa et Skær ved Fjældets Fod udspilet Skind, saaledes, at den, 
der skød fejl, skulde miste Livet. Grønlænderen ramte, men Nordboen skød forbi 
og opfordrede derefter i Henhold til Aftalen førstnævnte til at styrte ham ned, 
hvilket Grønlænderen først vægrede sig ved, men siden paa hans Forlangende 
indvilgede i. Med Rette bemærker GIESECKE, at denne Tvekamp er ligesaa usand- 
synlig, som en Duel paa Pistoler mellem en Mand i København og en paa Fre- 
deriksberg, thi saa stor er Afstanden mellem Klippens Spids og ned til Skæret. 
De i Niaküssat i Amaragdla gjorte Fund af Hjerneskaller af Nordboer med 
Pilespidser i kunde bekræfte andre eskimoiske Sagn om, at Vesterbygdens 
Undergang har fundet Sted herinde, hvor Retten til Jagtreviererne har været 
Genstand for Tvistigheder mellem Grønlændere og Nordboere og givet Anled- 
ning til et blodigt Opgør paa en Tid, da de sidste har været decimeret af Syg- 
domme eller degenereret ved fortsat Indgifte. 
Ameralik Fjordens Græsgange, Rensdyrreviererne og Lakseelvene fristede 
fortrinsvis Nordboerne til at nedsætte sig her, og mangfoldige Steder vidner 
sammenstyrtede, græsgroede Stensætninger, hidrorende fra Huse eller Faare- 
folde, som ogsaa Blomster, der kun gror paa Hjemmetun, om deres Færd. Sær- 
lig omkring Ameragdla har der ligget et betydeligt Antal Gaarde. Større Ruiner 
af Nordbogaarde er fundne ved Igdlorssuit, Ekalugiak (1 Bunden af Itivdlex), 
og Kilaersarfik med hosliggende Rudera, formentlig af en Kirke og en Kirkegaard, 
hvor der i nyeste Tid er fundet et i Hvalrostand udskaaret Menneskehoved. 1916 
er der endnu af О. BENDIXEN i Buksefjorden opdaget Ruiner af en middelstor 
Nordbogaard. 
