PA pe GODTHAAB DISTRIKT 
hvalstænder; han nævner ogsaa det søndre og nordre Spidsbjerg (Hjortetakken 
og Sadlen) og Udgerne (Koek Øerne). Atter det følgende Aar var Danell i Balls 
Revier og landede ved en Ø paa 64°8’, sikkert Kangex, tog Kending af en Grund 
paa 25 Favne 4 Mile Vest for Landet og talte paa 64°24’ med flere af de Gron- 
lændere, han paa sin første Gronlandsfærd havde handlet med. Endelig paa den 
3. Rejse gik han en Mil ind i Balls Revier og røvede her (vistnok 1 Kornox) en Grøn- 
lænder Hiob (Jhiob, Juppaa), og tre Grønlænderinder Gunneling (Kuneling), 
Kabelau (Hiobs Datter) og Sigoko, der under Overfarten til Bergen, hvor 
Manden døde, blev afmalet paa det endnu i Etnografisk Museum, bevarede Skil- 
deri. Da Egede kom til Landet, levede der endnu paarørende af de røvede Grøn- 
lændere, som mindedes deres Navne. 
I Hollændertiden har Distriktet været besøgt af Handlere, som dog mest 
kun paa Vej nordefter til de nævnte Samlingssteder for Grønlændere søgte en 
Havn, for at indtage Vand eller skyde Fugle og samle Æg paa Koek Øerne. Det 
var en hollandsk Skipper, der ved Egedes Ankomst til Landet lodsede ham ind 
1 en god Havn, maaske den paa Kortet over Haabets.Ø og Omegn fra 1728 navn- 
givne Hollænderhavn nær hans faste Boplads. 
Distriktets Historie i de 16 Aar —1721-36 — omfattende Hans EGEDES stedse 
mindeværdige Virketid her i hans dobbelte Egenskab af Evangeliets Forkynder 
blandt Grønlands Befolkning og af dets Landtager for den dansk-norske Krone, 
rummer tillige Landets Kolonisationshistorie indenfor dette Tidsrum og bør derfor 
paa dette Sted omhandles udførligere, end Pladsen i den almindelige Oversigt har 
kunnet tillade (jfr. 8. 150). Hvorledes Egede kom paa Tanken at opsøge Grønland, 
fortæller han i sin utrykte Relation: »Anno 1708 in Oct. omtrent, da jeg endda 
nyligen var ankommen til Vogens Præstekald udi Nordlandene, der jeg en Aftens- 
tid 1 Tudsmørket gik for mig selv раа Gulvet, faldt mig ind, at jeg en Gang for. 
lang Tid siden havde læst udi Norgis Beskrivelse [P. Claussons Skrift 1632], ogsaa 
om Grønland, at der sammesteds vare Christne samt Kirker og Klostre«. 
Den Viden, han efterhaanden skaffede sig om Grønland, supplerede han fra 
Landsmænd, der havde faret paa Landet. Svogeren Niels Rasch, der havde sejlet 
paa Grønland, berettede ham, at det saakaldte Grønland laa under 80? og rettelig 
hed Spitsbergen, men Grønland under Syd for 60°—74° kaldtes Straat Davis, 
beboet af vilde Folk; den bedste Plads var paa о. 64° М. Br. De her nævnte Beteg- 
nelser, der holdt sig til henved 1750, vanskeliggør at tidsfæste den første Besej- 
ling af Grønlands Vestkyst fra Bergen. Den herboende, driftige Købmand Hans 
Martuias skriver 1708, at Strat Davis ikke har været befaret af nogen i Bergen, 
for han dette Aar udrustede et Skib derhen, »for at undersøge Landets og Hande- 
lens Beskaffenhed, til Gavn for sine Medborgere, at Landet ikke alene skal være 
Hollændernes«. Fra dette heldige Togt har antagelig Egedes Svoger som Styr- 
mand om Bord hentet sin Viden. Det samme anføres af H. Egede i hans første, 
udførlige Redegørelse til Kongen, dat. 21. Dec. 1711, om Planen til de hedenske 
Grønlænderes Omvendelse. Først 1713 blev dette Projekt behandlet i Konseillet, 
men udsat indtil videre. Efter flere forgæves Forsøg indsendte han 1718, da han 
