GODTHAAB DISTRIKT NT 
havde opgivet sit Kald og bosat sig i Bergen, en fornyet Henvendelse til Kongen 
med Plan om, Oprettelsen af et Kompagni i Bergen til Landets Besejling. Støttet 
af Missionskollegiet opnaaede Egede, at Kongen i Nov. 1719 udstedte Befaling 
til Stiftsbefalingsmand og Magistrat i Bergen om at sammenkalde de Folk i Byen, 
der havde sejlet paa Straat Davis. Ved Egedes ihærdige Bestræbelser oprettedes 
i Vinteren 1720 af Købmænd i Byen et ved Sammenskud dannet Interessentskab 
med 4 Direktører, som udrustede tre Skibe, et købt og to fragtede: »Haabet« 
(76 Læster), ført af Berent Hansen Wegener, og til sammes Åssistance en lille 
Galliot »Anna Christina« (Skipper: Jens Falck), begge fragtede for Kompagniets 
Regning og med Instruks at søge Land ved Straat Davis’ Vestkyst paa 64°15’, 
medens det tredie Skib, en Hukkert, var udrustet til Hvalfangst under Disko 
Øen og havde Ordre til, paa Hjemvejen herfra at forvisse sig om de to andre 
Skibes Skæbne. Medens det sidstnævnte, der afgik 28. Marts (1721), maatte vende 
hjem med uforrettet Sag efter at have faaet en haard Medfart af Storme ved Kap 
Farvel, naaede »Haabet« med Hans Egede, Hustru og Børn og 40 Mand om Bord, 
tillige med Gallioten, der afgik 12. Maj fra Bergen, Maalet, idet de 3. Juli kastede 
Anker ved en lille @ nær Godthaab, 64777. Gallioten hjembragte samme Sommer 
.det glædelige Budskab, at Egede og hans Følge ved dens Afrejse var sunde og 
ved godt Mod og i Ferd med at faa Tag over Hovedet i en sikker Vinterhavn, 
og at de indfødte havde vist sig spagfærdige og tjenstvillige. Af Egedes Indberet- 
ning til Kompagniet fremgaar det, at det ikke var ham nogen større Skuffelse, 
at de Folk, han traf, var indfødte eller »vilde« og ikke Efterkommere af de 
gamle Nordboer. »Haabet« overvintrede og bragte den følgende Sommer atter 
gode Efterretninger fra den ny Koloni, men kun et ringe Udbytte af Handels- 
varer, idet Fangstdistriktet væsentlig kun bød paa Tuskhandel med Sælspæk. 
Sæl- og Ræveskind, for hvilke Produkter Hollænderne med deres indarbejdede 
Trafik tilførte de indfødte mere kurante, bedre og billigere Byttevarer, end Ny- 
byggerne kunde yde. 1722 udrustede. Kompagniet atter to Skibe med Vinter- 
proviant, men ogsaa dette Åar bragte et slet økonomisk Resultat; Interessen- 
ternes Indskud var nu opbrugt, og Fremtiden, tegnede sig meget mørkt, da Kongen 
i Febr. 1723 indvilgede i at give Kompagniet en Oktroi paa Eneretten til Gron- 
lands Besejling paa 25 Aar og Tilladelse til at oprette et Lotteri til Fordel for 
Foretagendet. Samme Aar opsendtes endog 3 Skibe, hvoraf det ene skulde over- 
vintre ved Kolonien og forsøge Hvalfangst under Disko næste Foraar, det andet 
prøve at naa Østerbygden (Østkysten) gennem, en af de to Stræder, man fejl- 
agtig troede gennemskar Grønlands Sydkyst, men begge disse Foretagender 
mislykkedes, og Skibet, der havde faaet den sidstnævnte Opgave, forliste endog 
med Mand og Mus, vistnok ved Kap Farvel. Kompagniets Ufortrødenhed og Fore- 
tagsomhed lønnedes, da Lotteriet ikke indbragte større Udbytte, ved Udskriv- 
ningen af en Ekstraskat til Fordel for Missionen paa Grønland i Byerne og Stif- 
terne i Norge og Danmark, hvilket gav о. 50,000 Rd. Støttet herved kunde man 
arbejde videre, samtidig. med at Handelens Udbytte var langsomt stigende, men 
i det strenge Isaar 1726 afbrødes den hidtil regelmæssige Besejling; af de op- 
Dansk Grønland. IT. 18 
