GODTHAAB DISTRIKT NBG 
Virkelighed (se Lichtenfels). 1760 var der paa begge Missionsstationer ialt 15 
Missionssøskende og 520 døbte. 
Af Egedes Efterfølgere som Missionær ved Godthaab traadte CHRISTIAN 
DRACHARDT (1739—51) i et nøje Forhold til Brødremenigheden, især efter at 
have ægtet en af »Søstrene«. Mange af de døbte fra Godthaabs Mission gik over 
til Herrnhuternes Forsamling. Betegnende for Tilstanden er den Skildring, Cranz 
giver af Julefesten 1747, der tillige viser, at de traditionelle Julehøjtideligheder 
ved Kolonierne i deres nuværende Form skyldes Brødrene. Juleaften blev der 
i Nôrdlits nye Bedesal holdt en Tale over Kristi Fødsel og sunget gamle og nye 
tyske og grønlandske Julevers, hvormed Grønlænderne fortsatte hele Natten 
i deres Hytter. Kl. 3!/, Julemorgen kaldte Brødrene dem med Trompeter sammen 
paa Salen, hvor der holdtes Prædiken og uddeltes Gaver, sendte fra tyske Børn. 
Brødrene fulgtes derefter med de fleste voksne til Kolonien, vækkede de dér- 
boende med Musik og Sang og holdt i deres Kirkestue en Julesangtime, hvorpaa 
de Danske atter fulgte med til Ny Herrnhut, hvor de tilbageblevne imedens »enfol- 
digen« bavde illumineret Salen og alle Vinduer med Olie i Muslingskaller i Stedet 
for Lys. 
Betegnende nok omgikkes Missionskollegiet endog 1749 med Tanken om at 
overlade Herrnhuterne Missionen i Godthaab, hvor de havde forstaaet at drage 
Grønlænderne til sig fra hele Distriktet, hvilket en 1761 affattet Optælling af 
døbte 1 Godthaabegnen viser: Ny Herrnhut 440 Sjæle, Godthaab 200, Pisugfik 
160, Kilångait 90, Balls Revier 68, Kariat 20, Kangek 11, Koek Øerne 10, Ame- 
ralik Fjorden 8, ialt 997. 
Brødremissionens stærke Trivsel skyldtes fortrinsvis »deres større Erfaren- 
hed i Husholdningssager og nøjere Opsyn med Grønlænderne«, som de fra hele 
Egnen, særlig fra Koek Øerne og Kanger, drog til Ny Herrnhut, hvor de for- 
maaede dem til at opslaa deres Vinterboliger, medens de danske Missionærer 
fortrinsvis virkede blandt Fjordboerne. 
Ogsaa med H. Egedes litterære Virksomhed for at gøre Grønland bekendt 
gennem, sine ypperlige, meget læste og i fremmede Sprog oversatte Skrifter: »Om- 
stændelig Relation« (1738) og »Det gamle Grønlands nye Perlustration« rivali- 
serede Brødrene ved Udgivelsen af det instruktive Værk »Historie von Grönland« 
(1765), udarbejdet af Davip CRANZ under dennes Ophold ved Godthaab 1761—62. 
Den danske Mission i Godthaab Distriktet og i Sydgrønland fik først atter 
Fodfæste og Fremgang ved det energiske Arbejde, der udførtes her af den paa 
Island fødte Missionær EGIL THORHALLESEN under hans tiaarige Embedstid 1 
Landet (1765—75). Han genoptog Egedes prisværdige Praksis: at lade Gron- 
lænderne forblive paa deres tilvante Pladser og selv rejse rundt til dem for at 
forkynde Ordet; han formaaede dem til at flytte ud, og for at hindre Tilflytning 
fra de endnu af Hedninge beboede Pladser, sendte han Kateketer derhen og 
anlagde to Anneksmissioner i Kilängait og Pisugfik for at forekomme Herrn- 
huternes Hensigt, »at drage Grønlænderne bort fra disse to gammelkendte og 
fordelagtige Handelssteder«. 
