284 GODTHAAB DISTRIKT 
Godthaabs Højde; her og paa Koek Øerne var alle Herligheder samlet. Herrn- 
huterne drog dem til sig, og Cranz kalder К. »ein Vorhof von Neu-Herrnhut«. 
1805 genoptoges K. som Fangested. 1855 havde det 76 Indvaanere. Rink skildrer 
Gronlænderhusene som meget usle, med Undtagelse af det, der tilhorte Brodre- 
missionens meget duelige og driftige Kateket tilhorende. 
I Aaret 1801, da alle Kangek Boerne var døbt af de mähriske Brødre, fore- 
faldt her endnu et Modermord. En 55-aarig Gronlænderinde, der under en Syg- 
dom havde mistet Forstanden, blev dræbt af sin Son og Datter 1 Forening ved 
at de bojede hendes Hoved forover og bandt det sammen med Fodderne, slog 
og endelig kvalte hende. Inspektoren lod Morderne binde hver til en Pæl, hvor 
de henstod i en Time. Over dem var henholdsvis anbragt Indskrifterne: Arna- 
menik tokutsersok (Modermorder) og Panik-Arnamenik tokutsersok (Moder- 
morderske). Af Forhoret over dem fremgik, at Drabet ikke skyldtes Medfolelse 
med Moderens Lidelser, men uden Tvivl Gronlændernes bekendte Frygt for at 
afsindige tragter deres nærmeste efter Livet. 
Ujaragssuit (S. 185) besøgtes i April 1723 af Egede, i hvis Tid Foik fra 
Kolonien jævnligt gæstede Stedet, hvor Grønlænderne fra hele Godthaabs Egnen 
samlede den ved Uvkusigssak i rigelig Mængde forekommende Vegsten, som de 
forarbejdede til Lamper og Kedler, hvilke de tuskede bort til Folk fra andre 
Egne af Landet, hvor Vegsten ikke findes. Egede beskriver udførligt de to mær- 
keligste af de herværende Nordboruiner. Mest iøjnefaldende er det taarnlignende 
Stenhus, den bedst bevarede Ruin i Distriktet, en næsten kvadratisk Bygning, 
hvis Mure er opførte uden Bindemiddel af store Stenkvadre fra de omkringlig- 
gende Fjælde. Murene har, som det omhyggeligt anbragte, øverste Lag Sten 
paa de bedst bevarede Partier viser, ingensinde været højere. De 4 Hjørner staar 
endnu skarpt, men Midten af Murene hist og her noget nedfaldne, hvorfor det - 
Indre er opfyldt af Sten og Brokker. I Muren findes Huller, der minder om Skyde- 
skaar. Paa den nordlige Side findes en Døraabning med en Overligger, og tidligere 
skal der have været Spor af Vinduer. Bygningen har i Betragtning af sit ringe 
Omfang og sin Form næppe været Kirke, men tjente maaske som Tilflugtssted 
for Nordboerne, da de begyndte at trænges af de indfødte. — O. 260 Skridt NO. 
til O. herfor findes en stor Indhegning, 32,3.X 24 m, med en 2,7 m tyk Mur, deri 
Egedes Tid endnu stod o. en Alen over Jorden. Indeni Indhegningen ses Lev- 
ningerne af en af meget store Sten opført Bygning (9,7 X 7 m), og inden i denne 
atter to meget store flade Sten, oprindelig vistnok kun én. Den indre Bygning 
kan have været en Kirke, og Indhegningen et Kirkegaardsdige, en Formodning, 
der allerede har været fremsat af Thorhallesen. 
Til de egentlige Minder om Nordbotiden regnedes tidligere, ganske med Urette, 
den saakaldte »Jaettestol« i Dalen ved Ujaragssuit, en 4,5 m høj, nøgen og fast 
Klippe, stærkt afglattet og isskuret, der knejser op af Dalbunden (Medd. o. G. 
VIII, 91, Tegn. af C. Ryder). | 
Ogsaa Pisigsarfik Fjord med dets stolte Fjæld har været besøgt af Egede 
paa Udflugten til Ujaragssuit. Ved Igdlånguak paa Nordsiden og nær ved Mun- 
