GODTHAAB DISTRIKT i 287 
derne og støttet til Ispigge besteg de Isranden, hvis 2—3 Favne brede Rifter 
forekom Paars »stejle som de højeste Kirkemure og skarpkantede som Sukker- 
kandis«. I et Par Timer vandrede de rundt paa Isen, affyrede deres Bøsser med 
9 Skud og drak Kongens Skaal »udi et Glas Brændevin paa det Sted, den aldrig 
før var bleven drukket«. Tilbagevejen foregik gennem den af F. Nansen døbte 
»Austmannadal«; de besøgte Exaluit, hvis Ruiner lod Paars formode, at her havde 
staaet et Herresæde, og omsider naaede han Godthaab »efter en besværlig og 
fatal Rejse«. 
Den første udførlige Beskrivelse af Ameralik Fjorden skyldes E. Thorhallesen, 
der ofte opholdt sig her i Maaneder ad Gangen. Han nævner som de mærkvær- 
digste Steder her: Tuapait (Tuapårssunguit); hvor Grønlænderne drog hen Foraar 
og Høst paa Sælfangst, Rens- og Harejagt; Nunangiak Bugten med dens Rig- 
dom af Urter, Ikerasak (Itivnera), hvorfra man plejede at sætte over til den 
østre Fjordarm Nunagigsok, bekvemt for Sælfangst, Rogn- og Krabbefisk 
og rigt paa Tyttebær, samt de to Næs Nüluk og Nüa, henholdsvis paa den søndre 
og nordøstlige Side, hvor Grønlænderne plejede at opholde sig i Sildetiden, og 
hvor han benyttede Lejligheden til at undervise dem. Særlig Omtale skænker han 
Exaluit, vet dejligt Sted med jævnt og græsbevokset Underland. Den første Op- 
højning fra Strandkanten ser ud som, Københavns Volde, og maa enhver forundre 
sig over, hvor nær Natur og Kunst ligner hinanden. Her er det bedste og visseste 
Sildested i Ameralik, ej alene til at fange, men til og at tørre Silden, her er tvende 
skønne Lakseelve, Græsmarker af temmelig Omfang og Kratskov af 4—7 Al. 
Højde; tillige et ypperligt Fiskeri af Rognfisk, Torsk og smaa Flyndere«. Han 
gravede i de derværende Nordboruiner, men fandt intet. Endelig omtaler han 
Ruinerne ved Umiviarssuk og Kilaersarfik. 
I det 18. Aarh. besøgtes Ameralik Fjorden 1808 og 1810 af Giesecke, samt 
1812 (indtil Kärusulik) af den vidtberejste М. WormskioLp, der træffende har 
skildret dens Ejendommelighed: »Denne Fjords bratte Sider, som kun paa meget 
enkelte Steder er bestigelige, og kun 1/, Mil fjernede fra. hverandre, viser her, 
tydeligere end jeg nogetsteds saa det, det beundringsfulde Syn, at det forekom- 
mer, som om de var parallelt afpassede, saaledes, at hvor der findes én Bugt paa 
den ene Side af Fjorden, dér viser sig en udgaaende Runding paa den anden Side, 
og Udvigen har sin modsvarende Indvig ligeoverfor. Uvilkaarlig Ærefrygt paa- 
nøder sig den, som første Gang sejler ind i Ameralik Fjorden, ved dens høje, bratte 
Sider, som skuffe Øjesynet til i Hojdemaal at antage dem, lige med Fjordens 
Bredde, og som vedbliver saaledes med en betydelig Længde i en næsten lige 
Linje ved det svælgende Dyb, som røbes ved aldeles Mangel af Øer og Skær, og 
det Heles Lighed med en kolossal Bjergkløft, og endelig ved den højtidelige Skum- 
ring, som end ikke den klareste Dag formaar aldeles at fjerne«. 
Kolonien Godthaab. 
I de 6 Dage, Egede efter sin Ankomst til Landet undersøgte den nærmeste 
Omegn af Haabets Ø for at finde et gunstigt Sted til Bebyggelse, gik han ogsaa 
