FREDERIKSHAAB DISTRIKT - 299 
Ved Distriktets Sydgrænse, Vest og Syd for Kinâlik Gen, er Forholdene gan- 
ske tilsvarende, og Farvandet foran den derværende Isblink helt ud til Kipisarko 
falder tort ved Lavvande, kun er den helt torlagte Strækning foran Bræranden 
bredere her end ved Frederikshaabs Isblink. 
Om Dybde- og Bundforholdene samt om, Vandets Temperatur i forskellige 
Dybder i Distriktets Fjorde vides saa godt som intet, og kun enkelte Havne 
og Kyststrækninger 1 Arsuk Fjorden har af Hensyn til Besejlingen af Ivigtit 
været Genstand for Opmaaling, hvoraf fremgaar, at Dybden i Torssukåtak Løbet 
paa Nordsiden af Arsuk Øen er ca. 25 m, og at Ikerasårssuk, hvor Løbet udmunder 
1 Ivigtüt Fjorden, kan passeres af Skibe med 13 m’s Dybgaaende. Undersøgelse 
til Bestemmelse af Slammængden i Bræelvene foreligger kun for den Elvs Ved- 
kommende, der udmunder i Körnok Fjorden. De opslemmede Dele heri udgør 
720 Gram pr. Kubikmeter. 
Flodbølgen er ca. 4 m i Springtid og 1,6 m i Slaptid ved Kolonien Frederiks- 
haab, samt henholdsvis 3,8 og 1,9 m ved Kajartalik i Arsuk Fjordens Munding. 
Af Strømsteder, der ikke lægger til om Vinteren, er de vigtigste: 
Sarfax, et kort ca. 50 m bredt Løb, midt i Tasiussånguak Fjorden Nord for 
Frederikshaab, Ikerasårssuk nordligst i Løbet indenfor Igaussak, Sarfak, 
Snævringen i Ikerasak indenfor Anarné, Sarfå i Mundingen af Tasiussak, Sarfak 
og Kügtartokasik 1 Iluait mellem Arsuk og Ikerasärssuk samt enkelte Steder 
mellem Øerne i Kasigialik Fjorden. Den almindelige Baaderute passerer to af 
de forannævnte Steder, men Strømmen lægger hverken her eller andetsteds langs 
den ret aabne Kyststrækning nogen væsentlig Hindring i Vejen for Trafikken. 
Polarstrømmen løber med tilnærmelsesvis samme Fart langs Frederiks- 
haabskysten som udenfor Julianehaab Distrikt, nemlig ca. 2 km i Timen; 
men den kan med sydlig Storm og stigende Vande opnaa en Hastighed af indtil 
7—9 km. Strømmen kommer Kysten nærmere end i de nordligere Distrikter og 
skal, særlig i Syddistriktet, ogsaa kunne spores indenfor Øerne. 
Storisen. Medens største Delen af den Sending Storis, som Polarstrømmen 
hvert Aar tilfører Julianehaab Distrikt fra Østkysten, ankommer nogenlunde 
regelmæssig hvert Aar i Januar—Februar Maaned, er Tidspunktet for Isens Op- 
træden langs Frederikshaabskysten vidt forskellig fra Aar til Aar, fordi Vejr- 
og navnlig Vindforholdene har betydelig, ja afgørende Indflydelse paa Isens Drift 
nordefter, og af den samme Grund er Mængden af den Is, der tilføres Distriktet, 
ligeledes stærkt vekslende, men dog i Reglen mindre end de foran Julianehaabs- 
kysten ophobede Masser, da en Del af Isen forbliver her uden at føres videre, 
og en Del sættes til Søs og forsvinder paa sin Vej nordefter. Hertil kommer, at 
Isforholdene er stærkt omskiftelige i Frederikshaab Distrikt, hvis aabne Kyst- 
strækning i mindre Grad end Julianehaab Bugten lægger Hindringer i Vejen for 
Isens store Bevægelighed, der er et af de mes’ iøjnefaldende Træk ved den Storis, 
der optræder paa Vestkysten, og som det ene Øjeblik kan ligge saa tætstuvet, 
at man kan vandre milevidt fra Flage til Flage, for det næste Øjeblikat danne aabne 
Render, eller slække saa meget, at et Skib med Lethed manøvrerer mellem Skod- 
