300 FREDERIKSHAAB DISTRIKT 
serne, uden paaviselig Omslag 1 Vejret, ligesom spredt Storis paa tilsvarende 
Maade i Løbet af utrolig kort Tid kan stuve sammen til uigennemtrængelige 
Ismarker. 
Et andet karakteristisk Træk er Storisens ringe Tilbøjelighed til Skruninger, 
der i Polhavet forekommer saa almindeligt og er saa frygtet, hvorimod et Skib 
ligger trygt 1 den tætteste Storis paa Vestkysten, undtagen naar Isen ligger fast 
til Landet. Det Skib, der i Iskanten overraskes af en Storm, er derimod altid i 
en farlig Situation og udsat for at knuses mellem de Skosser, der med vældig Kraft 
slynges mod Skibssiden. : 
De skiftende Vindforhold, Isens store Bevægelighed og de vekslende Mæng- 
der, hvori den optræder i de forskellige Aar, vanskeliggør i høj Grad den Op- 
gave at give en udtømmende Skildring af Storisens Forekomst i Distriktet, baade 
hvad Tidspunktet og Mængden angaar. Er nordlige Vinde fremherskende, tvinges 
den ud fra Kysten og holder sig til Søs, medens de sydlige Vinde driver den nord- 
efter og presser den samtidig ind mod Kysten, hvor den efterhaanden fylder 
Fjorde og Bugter, hindrer Samkvemmet mellem Bostederne og umuliggør Fang- 
sten, der giver bedst Udbytte, naar Isen er saa spredt, at Kajakkerne kan bevæge 
sig mellem Isflagerne. I Reglen indfinder den sig i de første Foraarsmaaneder og 
kan da med Mellemrum træffes hele Sommeren indtil September, enten langt bil 
Søs eller ner Kysten, spredt eller tættere sammenstuvet. Til Tider forsvinder 
den i Uger eller Maaneder og viser sig derefter pludselig igen, blokerer Kysten kor- 
tere og længere Tid eller ligger i et Bælte langs Stranden, for derefter paany at 
trække bort. I store Isaar kan al Trafik langs Kysten være spærret i 2 å 3 Maane- 
der, men det er dog sjældent, at Isen blokerer Distriktet eller Dele deraf længere 
end nogle Dage eller Uger ad Gangen. 
Storisen indfinder sig mest regelmæssig 1 Syddistriktet, hvor den saa godt : 
som hvert Aar viser sig i April eller Maj, driver i nogen Tid frem og tilbage eller 
blokerer Kysten 1 indtil en Maanedstid og forsvinder i Juni. 
I Norddistriktet er dens Forekomst langt mere uberegnelig, og undertiden 
træffes store Ismasser i Egnene omkring Frederikshaab og Avigait samtidig med, 
at hele Syddistriktet er isfrit. i 
Paa Grundlag af Observationer over Storisens Forekomst gennem et Tids- 
rum af 30 Aar fra 1889—1918 har den indfundet sig eller er observeret første 
Gang om Foraaret til følgende Tider: I Januar 3 Gange, Februar 5, Marts 6, 
April 4, Ма] 5, Juli 1 og endelig 1 Gang den 20. December i Mundingen af Ivigtüt 
Fjorden. For Resten af Aarene savnes Oplysninger. 
Tidspunktet for Isens Forsvinden er ligeledes forskellig og angives for den 
paagældende Periode, som følger: 1 Gang i hver af Maanederne April, Maj og Juni, 
6 Gange i Juli, 8 1 August, 2 i September og 1 Gang i November. Efter at Isen 
har forladt Kysten er den dog undertiden set langt til Søs. | 
I de forløbne 30 Aar er Storisen aldrig udeblevet helt, men i 4 af disse har den 
kun vist sig 1 længere Afstand fra Kysten uden at komme denne nærmere. 1892 
—93—96—98 og 1902 maa regnes for store Isaar. I 1892 kom Storisen saaledes 
