306 FREDERIKSHAAB DISTRIKT 
Kalvis og smaa Isfjælde, der til Stadighed fylder Fjordarmen og under Udskyd- 
ningen i Juni endog en kort Tid kan spærre hele Kvane Fjorden, kan man uden 
Vanskelighed komme ind til Nigerdleks smukke Bræ, der kun er lidet produktiv. 
(Fig. 2 og 3). 
Ca. 10 km indenfor Mundingen afsætter Fjorden paa Nordsiden den smukke 
Indskæring Exaluit, paa hvis Vestside Frederikshaabernes anden Angmagssat- 
plads,. Ungilak, er beliggende. 
Mellem Exaluit og Fjordbunden hæver Klipperne sig stejle og nøgne op af Vandet, 
og paa denne mægtige Væg og i de vilde, forrevne Kløfter, der gennemfurer den, 
yngler Maager og navnlig Tateratter i Tusindvis paa en længere Strækning, der 
begynder en halv Snes Kilometer indenfor Exaluits Munding. Tværs ud for denne 
findes den store, lave Kvane © (Kangilinek) med Bopladsen af samme Navn paa 
den østlige Ende af Øen. Sydsiden af Fjordmundingen er fyldt med en Mængde 
Smaaøer. I den indre Del af Fjorden, hvis Sydside har lavere og mere afrundede 
Fjælde end Nordsiden, findes kun en enkelt Ankerplads ved Kekertak ud for 
Mundingen af Akugdlex. 
Fastlandskysten har paa den her beskrevne Strækning Syd for Frederiks- 
haabs Isblink aldrig været Genstand for nærmere Undersøgelse udenfor Fjord- 
gebeterne og er derfor ret ukendt. Efter Grønlændernes Beskrivelse danner Stræk- 
ningen Nord for Nerutussok et ganske jævnt Højland, der sænkér sig svagt ind mod 
Indlandsisen og er dækket af Mosser og Lichener, der gør Vandringen ret besvær- 
lig. Syd for Nerutussok er Terrænet ligeledes højt, men stærkere kuperet og med 
mange Grydedale. 
Den nordligste Del af Øerne langs Fastlandskysten danner spredte Grupper 
foran Frederikshaabs Isblink og er delvis omgivet af de fra denne udskyllede Ler- 
masser. Dette gælder saaledes de største og højeste af Øerne, Sarkarigsok og : 
Nunasernak, men Syd herfor samler Øerne sig til et tættere Bælte, dels paa Stræk- 
ningen ned til Nerutussok, dels omkring Kolonistedet. Enkelte af Øerne har en 
ejendommelig sukkertoplignende Form, men de allerfleste er smaa, lave Klippeøer, 
og kun ganske enkelte har et betydeligere Omfang og er ret høje, saaledes Kuånit, 
Søndre og Nordre Storø, den sidste ud for Pynten mellem Kagssit og Nerutussok 
Fjorden har en mægtig, brat Fjældvæg paa den sydøstlige Side. 
Landet mellem Kvane- og Arsuk Fjorden. Mellem Клапегзок og Nar- 
ssalik findes kun en enkelt, større Indskæring, Kangerdluarssuk, indenfor 
Anarnê Øen. Fra Mundingen af denne Fjord, der skærer sig nordøstlig ind i 
Landet, kommer man gennem det aabne Farvand, Imartunek, Vest om Narssalik 
Øen til Mundingen af Sermilik, den største og mest produktive Isfjord i 
Distriktet. Denne Fjord, hvis ydre Del paa begge Sider er omgivet af Øer, er 
ca. 46 km lang, 4,5 km bred og danner en vældig Bue først i nordlig, senere i 
østlig Retning. Udskydningen af Isfjælde og Kalvis fra den betydelige, stærk 
producerende Bræ i Bunden af Fjorden begynder i Slutningen af Juni eller 
Begyndelsen af Juli og fortsættes ofte til ind i August, i hvilken Tid Farvandet 
foran Fjordmundingen er saa tætpakket med Isfjælde, der dog aldrig naar en 
