FREDERIKSHAAB DISTRIKT i 343 
Fiskeredskaber. Langliner anvendes slet ikke, det samme gælder Torske- 
garn og til Dels Laksegarn, der bruges ved Arsuk, men kun undtagelsesvis 
ved de øvrige Pladser. Derimod benyttes ved Laksefiskeri et Lakselyster, 
2 Jern- eller Benpigge med Modhager fastsurrede paa Enden af en lang Stang. 
Det fremstilles hver Gang, det skal tages i Brug, ofte af Benspidserne fra Fugle- 
pilen, og betragtes derfor ikke som et særligt Redskab. 
Samfærdselsmidler m. m. Konebaade eksisterer ikke mere i Distriktet, den 
sidste fandtes ved Neria, men forsvandt i 1918. Dette skyldes til Dels Skindman- 
gel, men Grønlænderne ved Narssalik paastaar iøvrigt, at Baadene er upraktiske 
og farlige at benytte i det med Kalvis Nag opfyldte Farvand, da Skindet alt for 
hyppigt bliver skaaret itu af Isen. 
Grønlandske Telte er ogsaa helt forsvundne. Det sidste DER endnu 
ved Neria 1 1917, men forsvandt derefter. 
Skindberedning foregaar paa ganske samme Maade som i Midtgronland. 
Med Hensyn til Antallet af grønlandske Fangstredskaber henvises iøvrigt 
til den følgende Oversigt over disse. 
E = Harpuner = Е = Fuglepil 
Kommunerne = 5 Z Е 3 
6 РА Reh: is = m gammel ny 
= Пре | Vase Form | Form 
Avigait ..... Bee „es are a FO Et Sa ) 35 
Frederikshaab ..... 68 28 17 14 38 26 4 13 40 
ааа. 54 21 9 16 28 17 5 11 38 
A NE ity! 9 5 5 7 » » 1 16 
Kate 178 85 45 42 94 51 9 25 129 
DANSKE ERHVERV 
Havebrug. De Danske dyrker ligesom i de nordligere liggende Distrikter 
en Del Urter, men Betingelserne herfor er gennemgaaende daarlige, særlig ved 
” Kolonien, paa Grund af Stedets raa, taagede Klima. 
| Kryolitbruddet ved Ivigtüt. Som foran paavist, var Kryolitten ved Ivigtüt 
fra gammel Tid velkendt af Omegnens Indfodte, der laa paa Sommerfangst ved 
Stedet. Lejet blev første Gang nærmere undersøgt af GIESECKE 1 1809, men endnu 
hen imod Midten af forrige Aarhundrede udnyttedes det, da Kryolitten var usæl- 
gelig, ikke, uagtet en Dansk, J. H. LUNDT, og senere det dansk-engelske Mine- 
selskab paa dette Tidspunkt havde Koncession paa Minedrift i Grønland. 
Koncessionshaverne foretog derimod forsøgsmæssige Brydninger ved Ste- 
det for at fremskaffe de Sølv- og Tinmalme, som i smaa Mængder findes sammen 
med Kryolitten, og fra disse Forsøg henstaar endnu en enkelt Minegang ved Ivig- 
