344 FREDERIKSHAAB DISTRIKT 
tût. Kryolitten fik forst Værdi, da det lykkedes den bekendte danske Videnskabs- 
mand Тотлоз THOMSEN i Aarene 1849—52 at fremstille Soda og Lerjordsproduk- 
ter af Mineralet. I 1853 fik Thomsen Eneret paa sin Fremstilling af Kryolitsoda, 
men først i 1856 lykkedes det, efter mange Besværligheder, at opnaa Regerin- 
gens Tilladelse til at opsende et Skib for at hjemhente en Ladning Kryolit. 
Da Thomsen imidlertid ikke mente at kunne magte Sagen alene, slog han sig 
sammen med den senere Gasværksbestyrer Howırz, der yderligere opdagede, 
at Kryolitten ogsaa kunde bruges til Emaillering af Jernvarer, samt med С. Е. 
TIETGEN, hvem det lykkedes at skaffe Penge til Indkøb af en lille Skonnert, 
»Sønderjylland«, som i Efteraaret 1856 hjembragte en Ladning Kryolit paa 
103 Tons; men skulde det for Alvor lykkes at faa noget ud af Foretagendet, 
maatte man have Sikkerhed for store og regelmæssige Tilførsler af Mineralet. 
THoMsEN og Howirzz søgte og fik derfor Bevilling til 1 1857—58 at bryde 
3—4 Skibsladninger, og samtidig havde de Dristighed nok til at anlægge Fabrikken 
»Øresund« i København til Fremstilling af Kryolitsoda. Den aabnedes 1 Februar | 
1859, og samme Aar fik Interessentskabet, hvori Handelshuset WEBER & Co. 
var indtraadt som Parthavere 1 1857, en ny Bevilling til at bryde Kryolit 1 ube- 
grænset Omfang for 5 Aar til 1863. I 1864 besluttede man sig til at danne et Aktie- 
selskab, »Kryolith-Mine- og Handelsselskabet«, som overtog Driften af Minen og 
Afsætningen af Produktet, medens den tekniske Udnyttelse af Mineralet overlodes 
Fabrikken »Øresund«, som købtes af VILH. JØRGENSEN og G. HAGEMANN. 
Regeringen billigede Overdragelsen af Koncessionen til Aktieselskabet, og 
samtidig forlængedes denne til 1884 inkl. Senere er den fornyet 2 Gange, hver 
Gang paa 20 Aar, altsaa til 1924. I 1914 ønskede Selskabet imidlertid Koncessio- 
nen yderligere forlænget paa 15 Aar, og Forhandlingerne herom resulterede i, 
at den indtil 1924 gældende Koncession bortfaldt, og en ny Bevilling gældende : 
for 26 Aar fra 1. Januar 1914 til 1940 tilstodes Selskabet, men mod en. betydelig 
Forhøjelse af Afgiften. 
Denne udgjorde i 1857—58 12 °/, af den brudte Kryolit, senere forhøjet 
til 20 %,, og fra 1864 svaredes 1/5 af de første 200 Kubikfavne udskibet Kryolit, 
med nogen Moderation for det overskydende, men omregnet i Kontanter, saaledes 
at Selskabet betalte 1200 Kr. pr. Kubikfavn. Udskibningen af Kryolit har i 
Aarenes Løb været ret stærkt vekslende, for en Del afhængig af Efterspørgse- 
len. Fra 1870 var Prisen paa Sodaen saaledes stærkt dalende, og det Tidspunkt 
nærmede sig, da Kryolittens Anvendelse til Soda ikke mere kunde svare Regning. | 
Man fandt da anden Anvendelse for den, dels til Fremstilling af Emaille paa Jern- 
gryder og paa de senere saa almindelige, tynde emaillerede Kokkenkogekar, dels 
til Mælkeglas, og endelig anvendes Kryolitten i stigende Grad ved Aluminiums- 
fabrikationen. Den er dog ikke Hovedraamaterialet for Aluminiumsudvindingen, 
men tilsættes væsentlig for at lette den elektrolytiske Proces, ved hvilken Alu- 
miniumsmetallet udskilles. 
Udskibningen af Kryolit var størst umiddelbart for Aarhundredskiftet, 
fra 1891—1900, da der gennemsnitlig eksporteredes ca. 4607 т” aarlig, hvilket 
