FREDERIKSHAAB DISTRIKT 363 
Alle de grønlandske Huse paa 2 nær er forsynet med vinkelformet Husgang | 
med tilbygget firkantet, hyppigere rund Igalex, og et enkelt har Ildsted, anbragt 
ien Nische i Tørvemuren. Tre af Husene har Oplagsrum, tilbygget den ene Gavl 
og med Indgang fra Marken. 
De til Type V hørende Bygninger er smaa, fugtige og uappetitlige i en Grad, 
man næppe kan forestille sig. Briksene er lavet af Sten og Tørv med en Ubety- 
delighed af elendigt Sengetøj. Gulvet danner en Sump, hvori der er anbragt 
Sten eller et Brædt at træde paa for ikke at synke ned i Pløret, og Husene har af 
Inventar kun en Urinspand, en Gryde og — en Vandkedel til Kaffe. 
Byggemateriale, særlig Tørv, findes mange Steder i Omegnen, ligesom 
ved de øvrige Bopladser i Distriktet. Til Brændsel benyttes dog mest Drivbrænde 
og Lyng, hvoraf en Del samles paa Baadeture 1 Omegnen om Efteraaret. 
Befolkningen beløb sig i 1918 til 126 Personer. Under Handelen var 
ansat en Udligger og en Jordemoder, under Kirkevæsenet en seminarieuddan- 
net Kateket. 
Af Stedets Erhververe var 24 Fangere og 1 Fisker, samt 3 Drenge og 2 Fast- 
lønnede forsynet med Kajak; 2 Mand ejede Kajakstel, men manglede Betræk, 
1 havde opgivet Fangsten paa Grund af Alder og 2 som Følge af Svimmelhed. 
Foruden disse sidste fandtes endnu 3 kajaksvimle, der dog endnu var i Stand til 
at ro i Kajak. 10 Mand formaar at rejse sig efter Kæntring, og adskillige kan har- 
punere, men det bruges slet ikke mere. Af Stedets 10 Enker har 4 mistet deres 
ZÆBgtefælle ved Kajakulykke. 
Fangstudbyttet beløb sig 1 1918 til: 7 Niser, 172 store og 495 smaa Sæler, 
12 Ræve, 3 Bjørne og 133 Rensdyr. I det sidste Femaar er der gennemsnitlig 
pr. Fanger taget 37 Sæler aarlig mod 52 i 1875, men medregnes alle Erhververne 
i de to Perioder, bliver Tallene henholdsvis 23 og 52. 
Indhandlingen 1 Kommunen androg i 1919 170 Tdr. Spæk, 2,5 Tdr. Lever, 
1 Bjørneskind, 150 blaa og 96 hvide Ræveskind, 10 store og 84 smaa Sælskind, 
112 Rensskind, 247 kg Fjer og 54 Tæpper, til en samlet Pris af 3935 Kr. 
Udhandlingen af Varer beløb sig s. A. til 7462 Kr., heraf for 729 Kr. 
Kaffe, 692 Kr. Sukker og 657 Kr. Tobak. Det paagældende Aar er ca. 539%, 
af Indhandlingsbeløbet anvendt til Indkøb af disse Nydelsesmidler. 
Foruden Indtægten ved Salg af de grønlandske Produkter, har Befolknin- 
gen en dog ringe Fortjeneste ved Levering af Renskød; og den aarlige pekuniære 
Indtægt pr. Familie å 5 Personer i Kommunen overstiger næppe 100 Kr. i Gen- 
nemsnit pr. Aar. 
Kommunekassen havde i 1918 en Indtægt af 720 Kr., deraf 493 Kr. i 
Indhandlingsafgift og en Udgift af 679 Kr., derunder 185 Kr. i Understøttelse, 
58 Кг. 1 Fattighjælp og 267 Kr. i Repartition. Kassens Tilgodehavende ved Aarets 
Udgang belob sig til 394 Kr. 
Ved Narssalik fandtes i 1919: 6 Træbaade, 4 Telte, 4 Isgarn og 24 Rifler. 
Erhvervsturnus. Januar—Marts. I disse Maaneder er der godt med Atak 
og Netsider, der fanges hele Aaret i Sermilik, men er talrigst i Marts, og naar 
