368 FREDERIKSHAAB DISTRIKT 
Sukker og 417 Kr. Tobak. Fradrager man, hvad de Fastlønnede tør antages. 
at have forbrugt, kommer man til det Resultat, at hver af de øvrige Familier 
paa 5 Medlemmer har haft en kontant Indtægt af i det mindste 215—220 Kr., 
hvoraf den allerstørste Part skyldes Salg af Kød og Fisk ved Ivigtüt. 
Kommunekassens Indtægt i 1918 var 267 Kr.; deraf udgjorde de 43 
Кг. Indhandlingsafgiften mod еп Udgift af 268 Kr., herunder Understøttelse 
9 Kr. og Repartition 49 Kr. Kassens Tilgodehavende den 31.—3.—1918 beløb 
sig til 90 Kr. 
Ved Stedet fandtes i 1919: 5 Træbaade, 5 Telte, 2 Isgarn, 17 Rifler og en 
Del Laksegarn. 
Erhvervsturnus. Januar—Marts. I disse Maaneder drives lidt Atak- og 
Netsidefangst, men Befolkningen lever mest af Ulke og Rødfisk, der tages Syd 
for Christianshavn og ud for Ivigtüt, samt af Fugle. 
April— August: I April kommer Klapmydsen, efter Sigende sydfra. Fangst- 
feltet ligger Nord for Storøen, og enkelte Fangere tager nu og da til Inugssugtök 
for at drive Fangst herfra. Efter 10. Maj jages Atak, men ved Siden af Sælfang- 
sten drives stadig Rødfiskefiskeri, og fra Maj til midt i Juni tages mange Sten- 
bidere, der forekommer overalt. Desuden skydes talrige an: paa det nord- 
gaaende Trek i Maj Maaned. 
Angmagssatter oses 1 Juni mest ved Ikerasärssuk, og de torres mange. 
Af betydelig Vigtighed er Laksefiskeriet, der drives paa kortere Udflugter 
fra Maj til August, idet Grønlænderne ogsaa tager Nedfaldslaks. Fiskepladserne 
ег Exaluit, Ika Fjordens Bund, Arfagfik, Kuånit Fjorden og Tigssaluk Fjorden. 
I August jages Rener i Sermiligårssuk. Befolkningen rejser meget, men kun kort 
Tid ad Gangen og vender stadig tilbage til Udstedet og Vinterhusene. 
September—December. Erhvervet er som ved de øvrige Pladser i Di- 
striktet, idet der drives Atakfangst hele Efteraaret i Torssukåtak. I Oktober 
begynder Jagten paa Lomvier og i November paa ЕЕ ligesom der fiskes 
mange Ulke og en Del Rødfisk hele Efteraaret. 
Kryolitbruddet Ivigtüt. 
Ivigtüt (9: det græsrige) ligger paa Østsiden af Ivigtüt Fjorden indenfor 
Kamigtalik Pynten, hvor Kystlinien trækker sig lidt tilbage samtidig med, at 
den paa en kortere Strækning faar en mere østlig Retning, saaledes at udefra 
kommende ikke faar Øje paa Stedet, før de er ret ud for Pyntens stejle Skræn- 
ter. Terrænet, hvorpaa Husene er .opført, og det bagved liggende Dalstrøg er 
omgivet af en halvcirkelformet Kreds af 300—500 m høje, afrundede Fjæld- 
kupler, hvorved Beliggenheden bliver noget indelukket. Fra Pladsen har man 
Udsigt tværs over den 2,5 km brede Fjord til det stejle, ret nøgne og ensformige 
Nordland paa den anden Side; tilhøjre ses Grønnedals frodige smukke Skraa- 
ninger, og over Kamigtalik Pynten skimtes Künaits prægtige Fjældtop. 
Ivigtüt, hvis Bygninger er ret spredte langs den lave Forstrand og op ad den 
jævne, med tæt Pilekrat bevoksede Skraaning bagved, dækker et større Areal 
