372 FREDERIKSHAAB DISTRIKT 
har en Karm philosophiske Vinduer, Ruderne blændede med Træ og gamle latinske 
Autores«, og Matrosernes Stue samt et Fælleskøkken med Indgang fra Marken. 
Endvidere fandtes her et nyt Fyrrebindings Spækhus, 19 x 11 Al. og et af Stol- 
per opsat Tørvehus. 1772, 30. Aug., blev Stedets Kirke indviet, men endnu 1774 
var den ikke færdig, Væggene var kun beklædte i Koret, og Vandet drev ned. 
1782 var den allerede brøstfældig. 1828 boede i den lave, gamle Kolonibygning 
af Mur og Bindingsværk, beklædt med Brædder: Købmanden, Assistenten og 2 
ugifte danske Haandværkere. Kirken, Bryghuset, Stavhuset (Proviant- og Mate- 
rialhuset) og Spækhuset var opført at Tømmer og Brædder. Desuden fandtes 
et faa Aar før paa grønlandsk Vis opført Tranbrænderi. Ved Kolonien laa 7 Grøn- 
lænderhuse, hvoraf 2 dobbelte. Grønlænderne opholdt sig paa Rensdyrjagt og — 
Angmagssat-Fangst i Fjordene, især i Nerutussok og Kvane Fjorden. 
Enkelte Lokaliteter. 
Törnärssuk (S. 308). Törnärssuks, Kangärssuks og Arsuks Grønlændere 
betegnes af Giesecke som de vildeste og slemmeste i hele Sydgrønland. 
Da Р. O. Walløe besøgte Stedet 1752, boede ved Bjergets Fod ved Søkanten 
nogle faa Familier, der af Vegstenen paa Øen forfærdigede Lamper og Kedler, 
i Bytte mod Hvalbarder til Fiskesnører. Giesecke nævner den gamle Boplads 
Issek under Fastlandet, hvor der findes Magnetjernsten i Graniten. 
Om Iluilårssuk (S. 324) ytrer Graah: »Her var det, Otto Fabricius var 
Missionær; man viste mig det Kammer, eller rettere mørke Lukaf, hvor han saa 
nyttigt anvendte de Aar, han tilbragte her i Landet, hvor han om Vinteren 
samlede Materialier til sin Fauna, sit Leksikon og øvrige Værker, der ville gøre 
hans Navn uforglemmeligt, medens han Sommeren igennem færdedes med Gron- 
lænderne, roede sin Kajak og fangede sin Sælhund, hvori han havde en Færdighed, 
som nok ingen Evropæer for eller efter ham har opnaaet«. 
Arsuk (3. 365) oprettedes 1803 som Udsted under Ledelse af en fhv. For- 
mand ved Fiskenæsset og Frederikshaab J. J. Berglund. у 
Louis Bose. 
Bestyrere: J. у. d. Wida Geelmuyden 1742—43; №. Dalager 1743—48; 
J. Grønbech kst. 1748—50; L. Dalager 1750—52; С. С. Dalager 1752—54; D. Е. 
C. Wulff 1754—61; P. R. Petersen 1761—74; C. Bruun 1774—79; A. Sandholt 
1779—86; H. H. Raun 1786—90; Joh. Chr. Mørch 1790—94; G. Falck 1795— 
1801; N. D. Muus 1801—05; A..C. Astrup 1805—11; J. Monrad 1811—22 (For- 
mand Jonas Jansen Berglund kst. 1815—16); A. C. Hviid kst. 1822; R. Jensen 
1822—27; J. М. Mathiesen 1827—28; J. А. Lund 1828—29; J. M. Mathiesen 
1829—30; J. P. Engholm 1830—32; J. M. Mathiesen 1832—33; J. P. Engholm 
1833—34; J. A. A. Arge 1834-35; J. N. Moller 1835—38; J. A. A. Arse 1838 
—39; Н. Ager 1839—40; Е. Е. Meyer 1840—52 (P. H. Motzfeldt kst. 1845—46); 
L. Jensen 1852—57; В. А. H. Tvede 1857—61; H. Asgrimsen 1861—63; J. Ma- 
thiesen 1863—64; А. Е. В. Hoyer 1864-65; А. Asgrimsen 1865—69; С. Е. O. 
