JULIANEHAAB DISTRIKT 377 
ved Agdluitsox Fjorden og i Kangerdluk ved Ilua Fjorden, men saa vidt vides 
intetsteds sydligere, hvor Betingelserne for saadanne Dannelser ikke er til Stede. 
Temperaturmaalinger af Fjordvandet er foretaget adskillige Steder 
i Distriktet. Resultatet af disse Maalinger, hvoraf en Del findes anført i om- 
staaende Tabel, viser, at der er en væsentlig Forskel mellem Temperaturforde- 
lingen i de nordlige og sydlige Fjorde. I de sidste er Vandlagene saaledes iskolde 
helt ned til Bunden, med Undtagelse af det øverste af Solen og Luften paavir- 
kede varmere Lag. I Modsætning hertil har de nordligere Fjorde varmt Bund- 
vand, dækket af et iskoldt Lag, der atter afløses af varmere Vand i Overfladen. 
Temperaturens Aftagen nedefter i de øvre Vandlag skyldes den Omstæn- 
dighed, at Saltet, naar Isen danner sig, udskilles og optages af det under denne 
staaende Vandlag, hvis Frysepunkt derved sænkes i Forhold til det Kvantum 
Salt, Vandet optager, og samtidig synker Vandet nedad paa Grund af dets større 
Vægttylde. Men det Saltvand, der optages fra Overfladen, er forinden afkølet 
til henimod Frysepunktet, der for Havvand af den her almindelig forekommende 
Beskaffenhed ligger ved ca. — 1,8” C., og da Nedsynkningsprocessen fortsættes, 
saalænge Isdannelsen vedvarer, afkøles i Vinterens Løb et Vandlag, hvis Tyk- 
kelse i Almindelighed er indtil ca. 200 m. Naar Isen forsvinder om Foraaret, 
opvarmes det kolde Vandlag, der er dannet om Vinteren, efterhaanden fra oven 
af Luften og Solens Straalevarme, uden at denne dog formaar at trænge ned i 
de dybere liggende Lag. 
Nogen tilfredsstillende Forklaring af Forskellen mellem Bundvandets 
Temperatur i de sydlige og nordlige Fjorde kan derimod næppe gives. Man kan 
tænke sig den Mulighed, at den sydgaaende Strøm langs Kysten er mægtig nok 
til at hindre Atlanterhavsvandets Indtrængen i de sydlige, men ikke i de nord- 
lige Fjorde, naar Udstrømningen fra disse sidste i Vintertiden er mindre, eller 
at Banker og Øer spærrer Adgangen til de sydlige Fjorde og derved hindrer 
det tungere og derfor dybere liggende Atlanterhavsvand i at trænge ind i dem, 
men Sporgsmaalet om den ejendommelige Temperaturfordeling kan næppe 
besvares før der foreligger en nøje Undersøgelse af de hydrografiske Forhold i 
den sydlige Del af Davis Strædet. 
Overfladevandets Temperatur i Davis Strædet. Paa Foranledning 
af det danske meteorologiske Institut har de Skibe, der besejler Grønland, gen- 
nem en Række af Aar foretaget regelmæssige, af Instituttet senere bearbejdede 
Observationer af Havvandets Overfladetemperatur. Ved paa dertil udarbejdede 
Kort at drage Isothermer gennem de Punkter, der har den samme maanedlige 
Gennemsnitstemperatur, kan man danne sig et Skøn over Temperaturfordeling 
i Davis Strædet og den. Forskydning, Temperaturen maanedlig er underkastet. 
Beregningen for Vintermaanederne, der dog er bygget paa et mindre Antal 
Observationer, viser, at Vandets Overfladetemperatur i Januar til Marts prak- 
tisk talt er den samme langs den sydlige Del af Kysten, nemlig 0? C. paa Stræk- 
ningen mellem Kap Farvel og Frederikshaabs Isblink, mod — 1° C. langs Kysten 
Nord herfor. 
