378 JULIANEHAAB DISTRIKT 
I April begynder Isothermerne at vandre nordpaa. Temperaturen er dog 
endnu ikke synderlig stor, men tiltager navnlig i de følgende Maaneder og frem- 
byder for Juli Maaneds Vedkommende den Ejendommelighed, at Temperaturen 
er lavere tæt ved Julianehaabs Kysten, hvor den ligger mellem 2—3°, end i de 
3 nordligste Distrikter, der berøres af 4° Isothermen. 
Dette Forhold skyldes Storisen, som i Juli Maaned forekommer ret almin- 
delig langs den sydlige Del af Landsdelen. 
I August naar Temperaturen sit Maksimum med et Gennemsnit af 3° langs 
den sydlige Del af Kysten op til Frederikshaabs Isblink og ca. 4° Nord herfor. 
Paafaldende er den store Temperaturstigning vestefter, navnlig ud for den syd- 
lige Del af Landet. Isothermerne ligger her ret tæt ved Kysten og skyder sig herfra 
som Tunger i nordvestlig Retning op midt i Strædet, saaledes at 5” Isothermen 
naar op til Godthaabs Bredde paa ca. 57° У. Led., 6° Isothermen til Frederiks- 
haabs Isblink paa са. 55° Lgd., medens 7° Isothermen ligger Nord for Кар Farvels 
Bredde paa 52° Led. Det er Virkningen af den varme Atlanterhavsstrom, der 
skyder sig op midt i Strædet og medforer, at Vandets Overfladetemperatur ved 
Landsdelens nordlige Kyster i Sommertiden er højere end i Julianehaab Distrikt, 
hvor Storisen bidrager til at holde Temperaturen nede. 
I September begynder Temperaturen at falde, først langsomt og fra Okto- 
ber med stærkere Fart, indtil den i December naar sit Minimum ca. 0? langs hele 
Kysten, med ringe Temperaturstigning midt 1 Strædet, hvor 2° Isothermen netop 
naar at skyde sig en Ubetydelighed Nord for Kap Farvels Bredde. 
Havvandets Saltholdighed under Overfladevandet er ikke væsentlig for- 
skellig i de enkelte Fjorde og tiltager fra Overfladen jævnt nedad. 22 km foran 
N. Sermiliks Bræ er Saltholdigheden saaledes i 19 m Dybde 32,16 °/o9, 175 m — 
33,08, i 188 m 33,64 og i 200 m 34,06. For Overfladevandets Vedkommende er 
der en ikke ubetydelig Forskel om Sommeren i Forhold til Mængden af det ud- 
strømmende Smeltevand fra Bræerne og Landet. I Bredefjorden er Saltholdig- 
heden saaledes 26,93 i Juni, i Tasermiut en Maaned før og efter henholdsvis 30,70 
og 28,40. 
Flodbølgen. Ved Kolonistedet er Forskellen mellem Hoj- og Lavvande ved 
Springtid 2,20 m (og højst 3,75) ved Slaptid 1,57; ved Nanortalik 2,52 og 1,02 m. 
Stromsteder. I adskillige af de Sunde, der som et Net gennemskærer Arki- 
pelaget, og i mange af den stærkt indskaarne Fastlandskysts talrige Lob findes 
adskillige Steder en stærk Tidevandsstrom, i andre egentlige Stromsteder, hvis 
Antal dog er saa betydeligt, at man maa indskrænke sig til en Omtale af dem, 
der danner Forbindelsesled mellem de mest befærdede Vandveje, men hvoraf 
ingen iøvrigt er impassable eller lægger større Hindringer i Vejen for Samfærdselen. 
De vigtigste er: Såningassuata ikeraså mellem Ikerasagssuak avangnar- 
Чек og kujatdlex, der forbinder den østlige og vestlige Del af Farvandet mellem © 
Øerne Akia og Kangek med hinanden. 
Niakornatsiaup ikeraså, Snævringen indenfor Kanger i Bunden af Ka- 
ngerdluarssorujuk. 
