380 JULIANEHAAB DISTRIKT 
lige Del af Maageløbet, i Ikerasårssuk og til Dels i Nordlysets Løb derimod modsat 
a: vestpaa med faldende, østpaa med stigende Vande. Strømmen kan i den snæv- 
reste Del af Torssukåtak opnaa en Hastighed af 5—8 km, men løber i Alminde- 
lighed kun 2—3 km i Timen. I enkelte andre Sunde er Strømmen ligeledes stærk, 
saaledes navnlig 1 Ikerasårssuk. 
De sydlige Fjorde paa Vestkysten har mindre Tilløb idees og Strom- 
men følger derfor i Reglen Tidevandet undtagen i Sommertiden, da Snesmelt- 
ningen tilfører disse Fjorde saa meget Vand, at Strømmen stadig er udadgaaende. 
I de Sunde, der i alle Retninger gennemskærer den sydligste Del af Distriktet, 
er Strømsætningerne i Almindelighed stærke, men ret forskelligartede og for 
indviklede til, at man kan gøre Rede for dem alle. Her skal derfor kun nævnes, 
at Strømmen i Ikerasak (Vest for Eggers Ø) er udadgaaende med stigende Vande, 
indadgaaende med faldende Vande og meget stærk, særlig ved Udmundingen 
i Ikek Løbet. | 
Storisens Opstaaen og Drift er omtalt nærmere 8. 378. IJ ulianehaab Distrikt 
indfinder Storisen sig mere regelmæssigt og forekommer i betydeligere Mængder 
end andetsteds langs Kysten, og medens man saa godt som altid kan regne med, 
at Strækningen Nord for Nunarssuit er helt isfri fra August til Marts det følgende 
Aar, og at Isen i de øvrige Maaneder af Aaret — for saa vidt den da forekommer — 
ikke optræder i større Mængder, end at der kan vedligeholdes en næsten regel- 
mæssig Besejling af Ivigtüt Sommeren igennem, naar undtages enkelte større 
Isaar, i hvilke Skibene kan standses nogle Dage eller Uger, er Isforholdene saa 
"ugunstige 1 Julianehaab Bugten, at man efter flere mislykkede Forsøg næsten. 
fuldstændig har maattet indstille Besejlingen af Kolonien i Tiden før September. 
Dette beror til Dels paa, at den sydfra kommende Storis sammenstuves 
i Julianehaab Bugten, idet Driften nordpaa i nogen Grad hæmmes af den stærkt 
fremspringende Ø Nunarssuit, hvis Yderpynt Isen i Reglen kun passerer i mere 
løsrevne Partier. Betingelserne for at gennemsejle Isen ud for Arsuk Fjorden 
er derfor ofte gunstig, samtidig med, at Adgangen til Julianehaab kan være 
helt spærret, ofte lang Tid ad Gangen. NV. Vind, der ellers overalt langs. Kysten 
driver Isen til Søs, formaar nemlig ikke at rense Julianehaab Bugtens nordlige 
Del, idet denne Vind enten slet ikke mærkes herinde, selv om det blæser kraftigt 
til Søs, eller følger Kysten som en ren Vesten, der holder igen paa Isen eller i 
alt Fald hæmmer dens Drift sydefter. 
Den helt isfri Periode i Julianehaab Distrikt omfatter 1 Almindelighed Tiden 
fra September til December, men paa Grund af de skiftende Vindforhold paa 
Østkysten runder den første derefter ankommende Sending Storis Kap Farvel 
til noget forskellige Tider. Den passerer Angmagssalik gennemsnitlig den 6. No- 
vember og kan under Driften sydefter opnaa en Hastighed af 17 km i Døgnet. 
Paa Grundlag af 16 Aars Observationer har Isen derefter i 3 Aar rundet Kap 
Farvel før Nytaar, 5 Aar er den passeret i Januar, 6 i Februar og 2 i de første 
Dage af Marts. Midlet for samtlige Aar giver 25. Januar, og i 11 Aar af Perioden 
falder Passagen tæt ved Middeldatoen. Naar Isen har passeret Kap Farvel, holder 
