JULIANEHAAB DISTRIKT 413 
et Lag snebelagt Is, som ligger i Høje og Dale efter det neden under liggende 
Terræn, og op over hvilket alle Fjældtoppe rage. 
Paa Nordsiden af Lindenow Fjord ved Матззак ligger en Nordboruin, den 
eneste hidtil kendte paa Østkysten. 
Baaderuter langs Kysten. 
Den almindeligst benyttede Baaderute mellem Frederikshaab og Juliane- 
haab passerer Grænsen mellem de to Distrikter ved Kipisarko, det grunde, ved 
Lavvande delvis tørlagte Farvand langs Østsiden af den store Ø Sånerut, ved 
hvis østligste Pynt Vejen bøjer skarpt mod Vest gennem en grundet Snævring. 
For at undgaa Skærene her maa man holde sig til Sydsiden af Løbet. Dette 
fortsættes vestpaa i et bredere Sund, begrænset mod Nord af Sånerut, mod Syd 
af еп lav ©, der fra Snævringen skyder sig 4 km i vestlig Retning. langs Sundet. 
Herfra bøjer Ruten efterhaanden mere mod SV. ind gennem Какогбар Sagdlia, 
mellem den lave fremspringende Kakortok Halvø paa Sånerut og den Sydøst 
for denne liggende større Ø til det bredere, mere aabne Farvand Nord for den 
store Øgruppe inderst i Kobbermine Bugten. 
4 Veje fører gennem dette Arkipelag til Nyeboes Kanal, nemlig: 
Exalugssuit ikerasät, der gaar Nord og Øst om hele Øgruppen tæt forbi 
Morænen, men da Ruten falder tør ved Lavvande, er den RATER kun bruge- 
lig for Konebaade. Det samme gælder til Dels 
Ikerasärak, et langt, snævert Lob, der gaar i vest-østlig Retning mellem 
den midterste og den østligste af de 3 store Øer midt i Arkipelaget. 
Avssänguit, et stærkt kroget Løb, der ca. 5 km Sydvest for Kakortup 
Sagdlia gaar ind mellem den midterste og vestligste større Ø. Det er den korteste 
og mest benyttede Rute, men den er fuld af Skær, og et enkelt Sted, nordligst 
i Løbet, er dette grundet og falder tørt med Lavvande. Endelig fører 
Inuvarugdligkat Løbet — ca. 3,7 km Vest for Avssänguit — ind mellem 
de smaa, lave Sâgtüssat Holme og de Syd herfor liggende 2 Smaaøer, der hår 
givet Ruten Navn. Herfra fortsættes Syd om Gruppen til den smalle — midtfar- 
vands rene — Vig, der 3,7 km indenfor Karmat Pynten fører til Nyeboes Kanal. 
Denne er са. 40 m lang og 4m bred i Bunden. Ved Slaptids Hojvande kan der 
regnes med 2 m Vand i Kanalen, ved Springtids Højvande med indtil 3 m, men 
Strømmen gennem det snævre Løb er ofte strid. 
Herfra' gaar Vejen gennem Itivdliatsiak Bugten, hvis nordligste Del nær- 
mest Kanalen er snæver og delvis grundet, men Farvandet udvider sig betyde- 
ligt sydefter og er rent paa hele Strækningen ned til Knækket, naar man holder 
sig vestligst 1 Løbet langs Ørækken. 
Fra Bugten bøjer man udenom Amärtajäk Pynten ostpaa ind igennem 
Torssukätak (Ikerasagssuak) og Nord om Kåxaligaitsiak Øerne, indtil man naar 
Kagssigssat Øen, der er forsynet med en rundtoppet Baake og ligger ensomt midt 
for Sejllobet, hvor dette fører ud til Kåkaligaitsiak Fjorden. Herfra styres der 
mod ØNØ. eller ØSØ., eftersom man agter at gaa gennem Nordlige eller Syd- 
