430 JULIANEHAAB DISTRIKT 
Vindforhold. Da Observationerne herover er ret mangelfuldt affattede, 
særlig for Kolonistedets Vedkommende, har det kun været muligt at beregne 
Vindhyppigheden paa Grundlag af et begrænset Antal Aar. Beregningen er dog 
kun bygget paa Iagttagelser 3 Gange daglig. 
Procentvis Beregning af Vindhyppigheden pr. Åar. 
N NØ 0 50 S SV V NV | Stille 
0/0 9/0 0/0 0/0 0/0 0/0 0/0 0/0 0/0 
Julianehaab ........ 10 9 11 12 3 3 13 3 36 
Na OF ae 5 ooo ook 18 15 2 9 6 3 17 18 12 
Ved Nanortalik er Vindforholdene væsentlig anderledes end 1 Midtgronland, 
idet nordlige og navnlig vestlige Vinde er langt stærkere fremherskende end ved 
Yderkysten længere nordpaa, hvorimod sydlige og navnlig sydvestlige Vinde 
forekommer sjældnere end der. N. og NV. blæser saaledes 36 °/o af Aaret ved 
Nanortalik mod 21°/o ved Godthaab, У. paa tilsvarende Maade 17 °/o mod 4% 
og S. SV. og SØ. 18% af Aaret ved Nanortalik, men 29 °/о ved Godthaab. 
Medens de stadig skiftende Kystvinde forekommer almindeligst ved Na- 
nortalik, træffer man ved Julianehaab de regelmæssig optrædende Fjordvinde, 
agsarnex, der blæser ud af Fjorden fra det Øjeblik, da Tyndisen' lægger sig om 
Efteraaret, indtil Mildningen indfinder sig om Foraaret, og isersarnex, hvis Op- 
træden ligger mellem April eller Maj og Oktober. Det samme er Tilfældet i de 
større Fjorde, hvorimod Fjordvinden ikke blæser regelmæssigt i de talrige Sunde, 
der gennemskærer den sydligste Del af Distriktet. Erfaringsmæssig blæser SØ.- 
Føhnen hyppigere og med større Heftighed i dette Distrikt end andetsteds i 
Landsdelen, men nogen paalidelig Statistik over dens Forekomst foreligger ikke, 
thi under det i Vindtabellen for Julianehaab angivne Tal indbefattes ogsaa ret- 
visende SØ., eller den kolde SØ., der ikke har det ejendommelige Særpræg, 
der karakteriserer Føhnvinden, en stærk stigende Temperatur, der hyppigt føles 
som trykkende Lummervarme, orkanagtige Vindstød med paafølgende Vind- 
stille og en ejendommelig, dybblaa. farvet Himmel. 
Naar Føhnvinden derfor benævnes SØ., er dette Navn i høj Grad misvisende. 
Det er i Almindelighed Israndens Beliggenhed, der er afgørende for den Retning, 
hvori SØ blæser, idet Vinden hyppigst skyder sig vinkelret ud fra Isranden. Den 
vil derfor i de fleste Tilfælde følge Fjordretningerne og som Følge deraf komme 
fra NØ. eller Ø, men sjældnere fra SØ., i den sydlige Del af Landet fra N. og paa 
Østkysten fra V. eller NV. I Ikex blæser Fohnvinden saaledes fra Nord og med 
saa voldsomme Kast fra Højfjældene paa Christian den IV.s Ø mod Havfladen, 
at Vandet hvirvles i Vejret som fra en vældig springende Granat. 
Føhnvinden forekommer almindeligst i de Egne, der ligger Indlandsisen 
nærmest, og aftager baade i Styrke og Hyppighed, jo nærmere man kommer Ky- 
