JULIANEHAAB DISTRIKT О 
men disse to Fuglefjælde ег endnu mindre end det første, og endelig findes 
hist og her enkelte ubetydelige Fuglekolonier. | 
Havets Dyreliv. Isbjornen kommer fra Østkysten med Storisen rundt 
Kap Farvel. Den holder sig ikke altid til det aabne Hav, men søger undertiden, 
ofte ad bestemte Ruter over Land, ind i Bunden af Fjordene. Nu til Dags ned- 
lægges der aarlig ca. 31 Dyr, hvis Skind alle indhandles. Som Tabel A (Side 454) 
viser, var Produktionen af Skind betydelig mindre midt i forrige Aarhundrede, 
ikke fordi Fangstudbyttet var daarligere eller Dyrene færre, men fordi det den 
Gang var Skik blandt Grønlænderne at skære Skindene itu og benytte Stykkerne 
til Kajaksæder. 
Klapmydsen. Det under tidligere Afsnit omtalte Træk af fede Klapmyds, 
der fører tværs over Davis Strædet og berører de nordlige Kolonier omtrent fra 
1. April til 20. Maj, naar ogsaa i Begyndelsen af April ned til Julianehaab Distrikt, 
men hovedsagelig kun til dettes nordlige Del. Nogle af Dyrene synes dog Vin- 
teren igennem at have opholdt sig tæt udenfor Kysten og søger nu sammen med 
de nye ankomne ind i Fjordene for at fede sig. De kaldes nerimat, er færre i Antal 
end de, der besøger de nordlige Kolonier, og forlader Kysten sammen med det 
senere Træk af fede. Nogle Dage efter Dyrenes Ankomst indfinder Ungerne sig. 
De fødes i Marts og forlades kort efter Fødselen af de gamle. 
De første Dyr af det store Træk af fede Klapmyds indfinder sig i Begyn- 
delsen af Maj, fra Midten af Maaneden bliver Trækket livligere, kulminerer ca. 
25. og aftager -derpaa lidt efter lidt, indtil Dyrene er helt forsvundne ca. 25. 
Juni. Trækket kommer nord- eller nordvestfra, men søger ikke Kysten nord- 
ligere end Frederikshaab og forsvinder sydefter. Dyrene opholder sig omkring, 
de fleste dog udenfor Yderøerne og giver Anledning til Aarets vigtigste Fangst, 
under hvilken næsten hele Befolkningen opholder sig paa Yderøerne, særlig ved 
Kitsigsut, Sagdlit og Øerne ud for og omkring Sårdlok og Karmat. 
Er der megen Storis, og denne heldigt beliggende, giver Fangsten bedst 
Udbytte, ikke fordi Sælerne er talrigere, men fordi de i saa Fald opholder sig 
længere Tid under Kysten, medens de jager hurtigere forbi, naar der er aabent 
Vand. Det samme gælder ogsaa alle de andre Sæler, der følger Klapmydsen. 
Den magre Fangst begynder ca. 15. Juli, da de første Klapmyds indfinder 
sig, idet de kommer sydfra og vandrer mod Nord, til Dels langs Kysten. Trækket 
kulminerer i Slutningen af Maaneden, og Dyrene forsvinder ca. 15. August eller 
lidt senere, fraregnet enkelte, der bliver i Distriktet Vintéren over. 
Saalænge de fede opholder sig under Kysten, tager de ikke Føde til sig, 
og de magre begynder først at æde umiddelbart før de forlader Distriktet. Den 
magre Klapmydsefangst er af mindre Betydning end den fede, og ikke alle Fan- 
gerne tager Del i den. Skindene af den magre regnes for de bedste til Kajak- 
og Konebaadsbetræk. Udbyttet af Klapmydsefangsten kan ikke fastslaas nøj- 
agtig, men andrager formentlig 5—6000 Klapmyds aarlig. Hvorvidt de magre 
Klapmyds, der indfinder sig i Juli, er de samme, som een Maaned forud forlod 
Distriktet i federe Tilstand, eller om man her har andre Flokke for sig, vides 
