JULIANEHAAB DISTRIKT 445 
Havtorskens Træk er lige saa uregelmæssigt og uberegneligt som ved de 
nordligere liggende Kolonier, — hvor den kun forekommer nogenlunde regel- 
mæssig i Ikertök og Angmagssivik Fjorden samt ved Fiskenæsset, — idet væl- 
dige Stimer af denne Fisk i visse Perioder nærmer sig Kysten og trænger ind i 
alle Fjorde og Bugter, medens den i andre udebliver helt. Hvor langvarige disse 
skiftende Perioder har været, kan ikke angives nærmere. I Halvfjerdserne og 
Firserne i forrige Aarhundrede synes Havtorsken at have været til Stede i bety- 
delige Mængder, men udeblev i Halvfemserne og viste sig paany 2 Aar i Træk 
omkring Aarhundredskiftet. Herefter følger atter en langvarig Periode, hvori 
Havtorsken ikke naaede ind til Kysten, men i de sidste Aar er den optraadt paany, 
denne Gang saa talrigt, at Fiskerne regner med at kunne tage 40—60 Stk. i 
Løbet af en halv Dags Tid. I de to sidste Aar har Torsken været Genstand for Ind- 
handling, hvis Størrelse i 1919 beløb sig til 169000 kg og i 1920 til 136700 kg, uagtet 
Indkøbet af Fisken kun foregik i de 3 Handelsomraader Narssak, Kolonien og Syd- 
prøven. I de sydligste Sunde skal den forekomme hyppigere end i Norddistriktet. 
Helleflynderen forekommer ikke almindelig i Distriktet, men holder 
sig til visse Lokaliteter. Den findes talrigst i Omegnen af Матззак, hvor den uden- 
for Kangerdluk Bugten paa Nordsiden af Tugtutox, i Niakornaks Kangerdlu- 
arssuk og flere Steder jævnlig tages paa Hellefiskekrogene, især om Vinteren. 
I tidligere Tid beskæftigede enkelte af Fangerne fra Julianehaab og Sårdlok sig 
med Helleflynderfiskeri i Tiden mellem den fede og magre Klapmydsefangst, 
men nu til Dags drives Erhvervet saa godt som ikke, uagtet der findes en Del 
Fisk udenfor Akias Nord- og Vestkyst. I Agdluitsok Fjorden trænger Helle- 
flynderne aldrig ind, og sydligere skal den kun findes i Bugten Kagssit paa Fast- 
landskysten indenfor Nanortalik Øen, hvor den dog kun tages lejlighedsvis 
under andet Fiskeri. 
Medens Stenbideren og Havkatten forekommer ret almindelig overalt, 
synes Uvaken ikke saa udbredt som i den nordlige Del af ны og findes 
blandt andet slet ikke i Sårdloks Omegn. 
Af Hajer er der betydelige Mængder i Distriktet, særlig ved Narssak, Sâr- 
dlox og Sagdlit, men først i de senere Aar har Befolkningen kastet sig over dette 
Erhverv, der i 1918—20 resulterede 1 en Produktion af 1315 Tdr. Lever aarlig, 
mod 919 Tdr. i 1908—10 og 70 Tdr. i 1898—1900, herunder Torskelever dog 
iberegnet. 
BEBYGGELSE 
Ingen af de Indfødte i den sydlige Landsdel har i sin Tid ført en saa om- 
strejfende Tilværelse, eller foretaget saa omfattende Rejser som Befolkningen 
i det nuværende Julianehaab Distrikt. De derværende Eskimoer nøjedes ikke 
med, som de fleste andre af deres nordligere boende Landsmænd, at strejfe rundt 
indenfor Distriktsgrænsen, men hvert Foraar drog store Flokke af disse Syd- 
lændinge nordpaa, hyppigst til Holsteinsborg Egnen, og hvert Efteraar gik der 
et tilsvarende Træk af Sydlændinge, der havde tilbragt et eller flere Aar nord- 
