JULIANEHAAB DISTRIKT - 459 
lig blæser kraftigt ind ad Fjorden, benytter de Bankerne ud for Sarfä, især paa 
Vestsiden af Fjorden. 
Tidlig om Foraaret og Efteraaret giver Fiskeriet bedst Udbytte, men er 
aftagende i Maj—Juni og November—December, for de sidstnævnte Maaneders 
Vedkommende til Dels som Følge af, at Tyndisen lægger Hindringer i Vejen for 
Erhvervet. 
I 1914 blev der anlagt en ny Fiskeristation i Nærheden af Udstedet Narssak 
ved Mundingen af N. Sermilik. Fiskeriet drives i Farvandene omkring Udstedet, 
i Niakornaks Kangerdluarssuk, i Manitsup tunua og i Kaleragdlit paa lignende 
Maade og under samme Vilkaar som i Agdluitsox Fjorden. Det er navnlig Be- 
folkningen ved Narssak, Niakornak og Tugdlerünat, der dyrker Erhvervet. Af 
Hensyn til det isfyldte Farvand benyttes Langliner ikke i samme Omfang som 
i Agdluitsok, og Erhververne er mindre bundne til Fiskeriet og driver det ikke 
saa ivrigt som Befolkningen i Sydprøvens Omegn, da der endnu findes adskillige 
Fjordsæler i N. Sermilik, og Erhververne deltager næsten alle i Klapmydsefang- 
sten, hvorfor Indhandlingen af Hellefisk er stoppet i Juni—Juli Maaned. 
Ved Sarfå—Karsorsat beløb Gennemsnitsproduktionen 1 1913—16 sig 
til 118900 kø Hellefisk (i levende Vægt) og i 1917—20 til 133700 kg. Indhandlingen 
kulminerede i 1917, da der indleveredes 226000 kg Fisk ved de to Stationer. 
Ved Narssak var Gennemsnitsproduktionen 21900 kg i 1915—16 og 
36800 kg i 1917—20. 
Fiskeriet af Havtorsk. Det store Træk af Havtorsk, der i de sidste Aar 
har berort en Del af Sydsronlands Kyst, har Styrelsen søgt udnyttet paa lig- 
nende Maade som ved Frederikshaab og Godthaab. Men da man ved Udstederne 
ikke er indrettet paa at kunne behandle og oplagre større Kvanta Fisk, uden at 
der træffes særlige Foranstaltninger forinden, har Indhandlingen af Havtorsken 
kun været iværksat ved Kolonien og de 3 Fiskestationer. Den samlede Produk- 
tion androg ialt 169000 kg i 1919 og 136700 kg i 1920, foruden et mindre 
Kvantum Fjordtorsk, men i 1921 mislykkedes Havtorskefiskeriet næsten helt. 
Husdyrhold er et gammelt Erhverv, hvis Oprindelse, bortset fra Husdyr- 
holdet i Nordbotiden, kan føres tilbage til Aarene umiddelbart efter Kolo- 
niens Anleggelse. I Aaret 1782 gav Direktionen forhv. Købmand ved Juliane- 
haab, ANDERS OLSEN, Tilladelse til at bosætte sig ved Igaliko som Faare- 
holder. Allerede samme Aar fik Missionær ved Julianehaab Bucx, der i 
Forvejen holdt Geder og Faar, udsendt 3 Kalve, som formerede sig såa 
godt, at han i Følge Købmandens Indberetning i 1784 var i Besiddelse af 
»7 Hoveder og 1 i Vente«. Missionær Восн er saaledes antagelig den første Euro- 
peer, der har drevet Kvægavl i Grønland. Denne synes at have interesseret Auto- 
riteterne og muligvis vakt Haabet om en Kolonisering af Landet paa lignende 
Maade som 1 Nordbotiden, idet Direktionen det følgende Aar overlod Missionæren 
1 Tyr og 2 Køer, hvormed den ønskede anstillet Forsøg. To Aar senere indberet- 
tede Missionæren om Udfaldet heraf og foreslog samtidig, at der blev udsendt 
Folk fra Nordlandene til at føre Forsøget videre, da Halvgrønlænderne og de 
