JULIANEHAAB DISTRIKT . ' 475 
Tabel N. Oversigt over Kommunekassernes Indtægter og Udgifter 
gennemsnitlig for Aarene 1917—1919. 
$ a Indtægt i Kroner Udgift i Kroner NE! 
o я я 
Kommuner || S ma PT ERE 
| hand- |. a a In u Indtægt MENE i Fattig- |Reparti-| Andre || 3 & 
P > a Ban ЕН ий ialt | OU “| hjælp | tion | Udgitter! 52 5 
Kagssimiut.. 625 | 775 23 106 | 1529 74 1 539 142 | 773 
Narssak .... 902 | 972 21 97 | 1998 49 » 784 95 || 1064 
Julianehaab . 658 | 521 | 144 81 | 1404 97 » 504 126 | 677 
Sardlox..... 396 | 515 8 75 994 91 » 340 | 204 | 359 
Sydproven .. || 1752 || 2102 41 | 216 | 4110 | 223 23 | 1440 | 321 || 2103 
Sagdlit ..... 342 | 329 8 57 736 28 2 308 63 | 335 
Nanortalik .. 813: 110.999 51 196 | 1999 || 179 » 623 199 || - 998 
Pamiagdluk . 400 | 456 19 41 916 68 28 311 70 | 439 
SangmissOK . 328 | 471 12 50 861 til 63 232 82.| 413 
Jalt....|| 6216 || 7140 | 327 | 858 114541 | 880 117 | 5081 | 1302 || 7161 
yder hinanden, i Reglen gør Understøttelser af den Art overflødig. I Julianehaab 
Distrikt følger man nemlig endnu, i hvert Fald ved de mindre Bopladser, den 
gamle foran allerede omtalte eskimoiske Vedtægt, der paabyder, at der af hvert 
indbragt Sødyr uddeles lidt Spæk og Kød til alle Huse paa Pladsen, og en til- 
svarende. Fordeling finder ligeledes Sted paa Fangstøerne, hvor Enkerne ved at 
opspare den dem tilkommende Flensebid er i Stand til ved Fangstens Ophør at 
afhænde for adskillige Kroner Spæk. Det er indlysende, at den Hjælp Fangerne 
saaledes yder deres uforsørgede Landsmænd er langt større og, samfundsmæssig 
set, mere værdifuld, end den Nødhjælp med Føde, Forsørgelsesvæsenet bevilger, 
og som i Almindelighed bestaar af lidt Rugmel og Spæk uddelt i smaa Rationer 
for nogle faa Dage ad Gangen. 
For at opretholde Fangstturnusen om Sommeren og være i Stand til at 
befordre saa at sige hele Befolkningen til og fra Fangstøerne, maa Grønlænderne 
kunne tilvejebringe et tilstrækkeligt Antal Skind til Betræk paa Konebaadene, 
som ег de mest praktiske, tor ikke at sige de eneste Fartøjer, der er anvendelige 
i Storisen. Hidtil er dette uden Vanskelighed lykkedes, men Skindforbruget er 
da ogsaa betydeligt og beløb sig i Perioden 1915—19 til over det dobbelte af, 
hvad der eksempelvis anvendtes ved Sukkertoppen, nemlig 4,7 Skind aarlig pr. 
Individ mod 4,6 Skind i 1876—80; men medens der i denne sidste Periode solgtes 
2,9 Skind pr. Individ til Handelen, afhændede Grønlænderne kun 0,5 Skind i 
1915—19, og Skindindhandlingen er, bortset fra Befolkningsantallet, gaaet 78 9/0 
ned. Ved enkelte Steder har man endog i de sidste Aar haft Besvær med at skaffe 
de fornødne Skind til Veje. Saaledes henlaa der i Narssak Kommune i Sommeren 
1919 4 ubetrukne Konebaadsstel, og enkelte Steder maa man af Mangel paa Trans- 
portmidler befordre Indvaanerne i 2 Hold til Fangstøerne; men gennemgaaende 
er de Indfødte ret vel forsynet med Konebaade, hvoraf der i 1919 fandtes 130 Stk. 
