482 " JULIANEHAAB DISTRIKT 
i den øvrige Del af Distriktet, men der eksisterer dog, som foran berørt, adskillige 
herfra afvigende Regler. Saaledes gives der ved Sardlox ikke Part af Netsider, 
som tages udenfor Fjordene 1 Tiden mellem September og Marts. Ved Narssak 
deles kun den første Netside, som tages, naar flere Fangere driver Fangst 1 Fæl- 
ling udenfor Hjemstedet, men ikke de ovrige, og saaledes fremdeles. Bestemmelser 
om, hvornaar Retten til Fangeparter hører op, er — som man kunde vente — ikke 
ens overalt. Ved de fleste Bopladser er Fangeren fritaget for Uddeling af Fange- 
parter, hvis han har paabegyndt Bugseringen, inden Hjælperne kommer til. Ved 
Sardlox skal Fangeren have forladt Fangststedet, ved Narssak maa han vere 
i Nærheden af Husene, og ved Julianehaab danner »hvide Næs« Grænsen. 
Der kan ikke vere Tvivl om, at Fangerne, — muligvis er det en Folge af 
Udviklingen, — efterhaanden søger at indskrænke Fangeparterne og at begrænse 
den Hjælp, der ydes Bopladsfællerne ved Uddeling af Kød og Spæk af de hjem- 
bragte Sæler. For en Menneskealder siden blev der saaledes givet Fangeparter 
ved Fangst af alle Klapmyds, altsaa ogsaa af dem, der toges under Klapmydse- 
trækket fra Fangstøerne, men denne Skik synes nu kun at respekteres ved de 
sydligste Pladser og enkelte af de nordligste, derimod ikke i Midterdistriktet. 
Og den Uddeling, der tidligere fandt Sted overalt, er nu helt bortfaldet paa de 
store Pladser eller indskrænket til den nærmeste Familie, og begrænset ved Småa- 
stederne, saaledes at de Kød- og Spækstykker, der tildeles Bopladsfællerne, er min- 
dre nu end tidligere. Paa den anden Side findes der en enkelt og muligvis flere 
Bopladser, hvor man er gaaet den modsatte Vej. Dette er saaledes Tilfældet ved 
Kångue, hvor der nu til Dags gives Fangeparter af Ataken, der for en lille 
Menneskealder siden ikke udparteredes til Hjælperne, og der uddeles Kød og 
Spæk i samme Omfang som tidligere. 
TEKNIK 
Medens Fangstredskaber, Kajakudstyr, Transportmidler og Beklædnings- 
genstande ganske ligner de tilsvarende, der benyttes i de øvrige Kolonidistrikter 
i Sydgrønland, er Kajakkerne i Julianehaab Distrikt af en noget anden Form. 
Kajakker. Hvad disse angaar henvises til nedenstaaende Skema, der angiver 
Gennemsnitsmaalene paa 3—5 Kajakker ved 8 i Distriktet liggende og langs 
Kysten jævnt fordelte Bopladser. 
Maalene viser, at der er en ret stor Forskel mellem de enkelte Kajakformer, 
baade hvad Kajakkernes Længde og Stævnenes Form angaar. Længden varierer 
saaledes mellem 589 cm ved Karmat og 535 cm ved Sangmissox, sydligst i Di- 
striktet, hvor Kajakkerne er betydelig kortere end ved nogen af de andre Boplad- 
ser. Maalene, der angiver For- og Agterstævnens Længde, viser en hertil svarende 
Forskel, og det er paafaldende, at Stævnene, der er størst ved Narssak i Nord- 
distriktet, aftager ret regelmæssigt sydefter, saaledes at Sangmissokernes Kajakker 
ikke alene er de korteste i Distriktet, men de er tillige forsynet med de korteste 
Stævne. Stævnenes Højde over Kølen er i Modsætning hertil paa det allernærmeste 
