JULIANEHAAB DISTRIKT = 483 
Kajakkernes 
i Hojde i 
Lokalitet А Kajakhulle + Forstævnens | Agterstævnens 
forrest bagest Længde Højde Længde | Højde 
cm | cm cm cm cm cm cm cm 
Kagssimiut ....... 552 50,5 24 17,5 88 24 73,5 18 
PARC. 2 5 589 51,5 25 18,5 945 23 78 17,5 
NASA sele ER 564 51,5 24 18.5 109 23 905-19 
BardloR.........: 549 53 23 15 92,5 24 83,5 | 18,5 
AKUNATUSER ......... 559 49 23 18 84 20 85 17,5 
Nanortalik . ....... 555 51 23 17,5 80,5 21 И T 
Frederiksdal ...... 565 | 51 24 219 65 22,5 66 20 
SangmissoK ....... 535 50 24 18 65 19 57 21,5 
ens overalt, men den Omstændighed, at Afstanden mellem Kajakspidsen og Kol- 
linien kun er ringe, bevirker, at Kajakkerne er fladere af Udseende end de midt- 
grønlandske og uden disses Rejsning, elegante Form og fine Linier. 
Større Interesse frembyder en Sammenligning mellem en midtgronlandsk, 
en sydvestgronlandsk og en ostgronlandsk Kajak, den sidste fra Angmagssalik. 
Gennemsnitsmaalene paa disse tre Typer findes anfort i hosstaaende Tabel og viser, 
Kajakker 
Lokalitet Højde i 
! ÆREN Bredde Kajakhullet Forstævnens | Agterstævnens 
forrest | bagest Længde | Hojde | Længde | Hojde 
cm cm cm cm cm | cm cm cm 
Midtgronlandsk Kajak... 515 | 49 26 19 85 33 59 24 
Sydvestgrønlandsk do.... || 559 51 24 18 86 22 77 19 
Ostgronlandsk do. ...... 585 | 48 20 17 125 17 105 16 
at den sydvestgronlandske er en Overgangsform mellem de to andre med Tilknyt- 
ning til begge. Det er derfor paafaldende, at Kajakkerne ved Sangmissok, der til- 
hører indvandrede Hedninger fra den sydlige Del af Østkysten, i ingen Henseende 
ligner Østgrønlændernes, men alle har sydvestgrønlandsk Form, endog i udpræget 
Grad, for saa vidt som de er kortere og har mere afstumpede Stævne end denne. 
Dette tyder paa, at de sydlige Østlændinge har været stærkere knyttet til Vest- 
grønlænderne end til Angmagssalikerne, og dette er saa meget mere sandsynligt, 
som deres Fangstredskaber ogsaa ligner Vestgrønlændernes. I Syddistriktet fast- 
holdes Kajakstellets forskellige Dele ved Hjælp af Søm, medens man ellers over- 
alt bruger Surringer. 
Fangstredskaber. Som nedenstaaende Fortegnelse over disse viser, er 
Dupharpunen det Hovedvaaben, der anvendes almindeligst i Julianehaab 
Distrikt. i ; 
Af Vingeharpuner forekommer den særegne Form, ernangnak naparia- 
ale 
