JULIANEHAAB DISTRIKT EI 
Endvidere 12 Gronlænderhuse, nemlig: 
Type I: 1 Hus med Mure af Sten og med Komfur, Type II: 2 Huse, 
Mure af Sten med Torv som Forbandt, begge med Komfur, Type III: 8 Huse, 
hvorat de 4 har Komfur, det ene Ovn og Type IV: 1 Hus uden Ovn og med 
rundbygget Igalex. Kun et enkelt Hus har en typisk, men kort рак. 
Husene er godt bygget, gennemgaaende renlige og danner i alle Maader en 
Modsætning til Forholdene ved Sardlox. 
Befolkningen, der tidligere hørte til den herrnhutiske Menighed, beløb 
sig i 1919 til 71 Personer. Stedet har kateketskoleuddannet Kateket. 13 Fan- 
gere, 2 Fiskere og 3 Drenge var forsynet med Kajak. 
Fangstudbyttet androg s. Å. 1 Hvidfisk, 2 Niser, 233 store og 456 
smaa Sæler, 34 blaa og 27 hvide Ræve. 
13 Erhververe forstaar at rejse sig efter Kæntring, og 3 er kajaksvimle. 
Ved Stedet findes 4 Konebaade, 2 grønlandske Telte og 17 Rifler. 
Erhvervsturnus ved Sardlok og Каегзок. Januar—Marts. Г Vinter- 
halvaaret driver Sårdlokerne næsten udelukkende Fangst i det aabne Hav, me- 
dens Kaersokerne hyppigere søger ind i Smaafjordene i Torssukåtak, særlig om 
Foraaret. Klapmydsen forekommer dog nu til Dags i ringe Mængde til Søs, og 
det samme gælder Ataken. De to Sælarter tages af Sårdlokerne paa Fangst- 
pladserne SV. for Simiutak og mellem Tuluartalik og Imilik (Syd for Udstedet) 
samt i Forbindelse med Kaersokerne i Imartunek mellem Ümänarssuax og Kaer- 
SOK Landet. Paa disse Steder findes ogsaa undertiden lidt Netsider, der dog mest 
skydes. fra Iskant. Remmesælen forekommer sjældent og fanges saa godt som 
aldrig i Vintertiden. Ederfuglene er ligeledes gaaet meget stærkt tilbage, særlig 
i de sidste 3—4 Aar. De skydes nu kun tilfældig paa Fangstpladserne, medens 
de tidligere jagedes daglig paa deres regelmæssige Træk ind og ud af Fjordene, 
hvorunder en Fanger kunde tage ca. 20 Fugle paa et Aftentræk. 
Lomvien optræder derimod i saa betydelig Mængde i Vintermaanederne, 
at Befolkningen — især ved Sårdlok — for en Del lever af disse Fugle i For- 
bindelse med lidt Fiskeri af Rødfisk og Hajer. I Almindelighed er det derfor 
ikke nødvendigt at ty til de opsparede Forraad før i April. 
April— August. I April søger Klapmydsen ude fra ind mod Kysten, og 
er der Storis, kommer der samtidig talrige Netsider, særlig i Maj. Adskillige 
tages: dog ogsaa i Fjordene af Kaersokerne. Omkring 20. Maj flytter Halvdelen 
af Sårdloks. Befolkning ud paa Imilik, medens. Resten — navnlig de, der ikke 
ejer Konebaad, — bliver ved Hjemstedet og driver Klapmydsefangst herfra. I 
Juni sendes Kvinder, Børn og gamle Folk til Angmagssatpladsen ved Itivdli- 
arssuk, hvorfra de vender tilbage senest i Begyndelsen af Juli. Paa samme Tid 
vender Fangerne hjem fra Fangstøerne med det oplagrede Kød og Spæk. En Del 
af dem flytter dog igen ud, men denne Gang paa de nærmeste Øer for herfra at 
fortsætte Fangsten. til Slutningen af August. Alle Kaersokerne rejser i Klap- 
mydsetiden til Kagssitsiax, ved $. Umänartüt, undertiden, men sjældnere dog 
først efter at de har samlet Angmagssat, der tages ved Itivdliarssuk. Efter at 
