JULIANEHAAB DISTRIKT = DOT 
Sangmissokerne til Kangerdluatsialik, Kernertoxerne til Kârusugtôk, Itivdlexerne 
gaar undertiden kun til Kekertat ud for Ikerasak, da de mangler Konebaade, 
og flere af Befolkningen bliver hjemme. Fra Fangstoerne brydes op i Juli, men 
Hjemstedet naas først i August, dels fordi man gor Ophold undervejs, og dels 
er Vejen ofte ufremkommelig paa Grund af Storis. Angmagssatter samles hyppigt 
ikke, men Befolkningen tilforhandler sig, hvad de onsker, fra Landsmeend. 
September—December. Er der Storis, fanges efter Hjemkomsten 
mange Netsider, i modsat Fald drives Fiskeri af Havtorsk, indtil Netsiderne og 
Lomvierne indfinder sig 1 November, hvorefter Befolkningen udelukkende lever 
deraf. Adskillige gaar i Konebaad til Kipingajak eller Aluk paa Østkysten, hvor 
de ofte forbliver en Maanedstid, og strejfer herfra med Kajak op til Lindenows 
Fjord, i hvis Munding der altid findes alle Sorter Sæler. Atakens Efteraarstræk 
ned langs Østkysten udnyttes især af Kernertoxerne; det begynder i September, 
men er allerede forbi inden Oktober Maaneds Udgang. 
O. BENDIXEN. 
HISTORIE 
1. Nordbotiden. 
Nordboruinerne i Julianehaabs Distrikt er paa Grund af det her rigeligt for- 
haandenværende holdbare Byggemateriale, den røde Sandsten, der fattes 1 Vester- 
bygden, de bedst egnede til at give Nutiden et Begreb om de gamle Nordboers 
Byggeskik og gennem dé her gjorte Fund, der er rigere end nordpaa, vindes et fyldi- 
gere Billede af deres Levesæt. De største Ruingrupper omiatter indtil en Snes Huse, 
næsten alle beliggende paa den gødede Hjemmemark (Tun), og anlagte, enten 
ved en Elv, et Ferskvand eller en Fjordstrand nær et bekvemt Landgangssted. 
Boligerne er, som paavist af D. BRUUN, i Overensstemmelse med den gamle paa 
Island til Dels endnu brugelige Byggeskik. I deres ældste Skikkelse laa Bebo- 
elseshusene i én Række, Side om Side, senere i to Rækker bag hinanden, med Gav- 
lene fremadvendt; undertiden ogsaa med Udbygninger paa Bagsiden. Murene 
var af Sten og Græstørv, hyppigst i vandrette Lag i godt og vel Mandshøjde; 
Gulvet af fast stampet Ler eller Grus. Ildstederne i de enkelte Stuer var anbragt 
paa flade Sten eller i Fordybninger, omsatte med Sten. Langs Væggene fandtes 
Bænke eller Sovepladser, hvoraf Spor endnu er kendelige. Af Bohave omtales i 
Fostbrodresaga Grimas Stol med Billedet af Thor og hans Hammer udskaaret. 
Tagene bestod vistnok af Lægter med Lag af Græstørv over. Dækket over Røg- 
og Lysaabningen i Tagryggen var til at tage af. Langs Husene er der fundet 
Afløbsrender. Tæt op ad Boligerne, eller sammenbyggede med dem, laa de smaa, 
firkantede Forraads- eller Arbejdsrum, og ved Ildhuset Køkkenmøddingen. Stald- 
bygninger, hyppigst af Jord eller Tørv, til Husdyrene, Køer og Faar, Geder, 
Heste og Hunde fandtes overalt ved Husene. Kostaldene var gennemgaaende 
ca. 4 m brede, saa at Køerne stod i to Rækker langs Ydersiderne, adskilte ved 
Bomme af store, flade Sten. Hestestaldene var indrettede lignende, dog med Baa- 
