JULIANEHAAB DISTRIKT . 539 
da mente han at være kommen ud for Eriksfjordens Bund. Da vendte han om 
og var den tredje Vinter i Eriksø. Da hans Fredløsheds Tid var forbi, drog han 
hjem til Island, han søgte herfra (985—86) atter tilbage til Grønland og bebyg- 
gede Landet; han boede paa Brattahlid i: Eriksfjord. Følgende Mænd, der gik 
med ham til Grønland og tog Land og Bosæde, nævnes i Landnamsbogen: Herjulf 
tog Herjulfsfjord (Amitsuarssuk), han boede paa Herjulfsnæs (Ikigait); Ketil 
Ketilsfjord (Tasermiut). Rafn Rafnsfjord (Unartok), Solve Sølvedal (ved 
Ilua), Helge Thorbrandssøn Alptafjord (Sermilik), Thorbjørn Glora Siglufjord 
(Agdluitsok), Einar Einarsfjord (Igaliko), Hafgrim Hafgrimsfjord (Exaluit) 
og Vatnahverfi (Søgruppen Øst herfor), Arnlaug Arnlaugsfjord; men nogle drog 
til Vesterbygden. 
Nordbobygdernes senere Skæbne er i Hovedtrækkene meddelt i Alm. Over- 
sigt 140 ff., hvortil henvises. Den følgende topografiske Oversigt hviler i alt væsent- 
ligt paa G. Horms, Daxrez Bruuns, Finnur Jonssons og M. CLEMMENSENS 
Undersøgelser. Ved Citater af Ivar BAARDSENS Grønlands Beskrivelse (Medd. 
om Gr. ХХ 320—29) er taget Hensyn til en i Rigsarkivet beroende, ældre 
Afskrift med afvigende Læsemaader. 
Den nordlige Del af Østerbygden fra Tigssaluk til Kitsigsut Øerne er omtalt 
under Frederikshaabs Distrikts Historie. Efter de fem (5. 370) nævnte Fjorde 
(Bergthorsfjord, Steinfjord, Arnlaugsfjord, Thorvaldsfjord og Dyrefjord) følger 
1 Fjordfortegnelserne (om hvilke se nærmere М. о. Gr. XX) Mjövafjördr 4. т. 
s. den trange Fjord, hvilket passer paa Torssukåtak (se Tv. IV), der fører ud 
til den næstfølgende Fjord Breidafjördr, hvis Navn svarer til det grønlandske 
Ikerssuak; dennes sydlige Side dannes af den store, langagtige © Tugtutox, der 
maa være Langey, som af IVAR. siges at ligge »vester længer for Landet, og i 
den Ø ligger 8 store Bondegaarde, og Domkirken ejer al Øen uden Tienden, 
der ligger til Hvalsø Kirke«. Af disse Gaarde er de 4 fundne. 
Bredefjord er den ydre Fortsættelse af Isafjördr (i Fjordlisterne), hvil- 
ken Betegnelse svarer til det grønlandske Navn paa (Nordre) Sermilik. Som 
Sidefjord til denne nævnes Utibliksfjördr (hos Bjørn Jönsson) eller Mak- 
leiksfjôrdr (hos ÅRNGRIM), begge vistnok forskrevne Navne, hvilken Fjord 
er den fra Sermilik mod NV. udgaaende Kangerdluarssuk, 1 hvilken der findes 
en Nordboruin. De næstliggende »Miöfirdir« (Midtfjorde) er ifølge Thorlacius 
Fellesnavnet for de tre fra Isafjôr0r udgaaende Fjorde: Strandafjördr, Mid - 
fjårdr og Kollufjördr, hvilket passer paa de fra Sermilik mod Øst udgaaende 
Fjorde: Kangerdluk, med lange lige »Strandir« (Kyst), Tasiusårssuk og Tasiussak, 
der alle opviser Nordboruiner. Ved den sidstnævnte nordligste ligger Ruiner af 
4 Gaarde, af hvilke en meget stor ved Tingimiut (Tv. ТУ, 2; M. о. G. VI, 92; XVI, 
215). Talrige Ruiner mellem Tasiussak og den inderste Del af Tunugdliarfik viser, 
at denne græsrige Egn har været stærkt beboet. Nær Bunden af den sidstnævnte 
Fjord ligger ved et smukt Vandfald den store Ruingruppe ved Kordlortox (Tv. 
