540 ; JULIANEHAAB DISTRIKT 
ТУ, 39, Samleren VI 1136, М. о. G. VI 85). Kirken paa Gardanes, der siges 
at have ligget i Midfirdir, og hvis Sogn maa have omfattet netop den førnævnte 
Egn, er mulig den af G. Horm, D. Bruun og senest af М. CLEMMENSEN under- 
søgte Ruin ved Isarok paa Randen af en ret høj Brink, opført af regelmæssigt 
tilhugne Sandsten. Muren staar endnu i en Højde af 1,72 m, men maa, efter de 
sammenfaldne Sten at dømme, have været dobbelt saa høj. Grønlænderne i ældre 
Tid holdt den for at være en Kirkeruin, her fandtes der fordum »firkantede 
Sten med Sirater« (Ту. IV 1, M. о. G. VI 90; XVI 232; XLVII 323). i 
Om Eriksfjord, »hvor alle de rigere Mænd tog Ophold« (Grønlands hist. 
Mindesm. II 639), der hos Ivar BAARDSEN angives at ligge næst efter Kamb- 
stadfjord, hedder det: »Først i Fjorden ligger en Ø, Halvdelen af den hører til 
Domkirken, og Halvdelen til Dyrnes Kirke. Dyrnes Kirke er det største Kirke- 
sogn 1 Grønland, og ligger denne Kirke om Skibsborde paa venstre Haand, som 
man sejler ind i Eriksfjord. Dyrnes Kirke ejer alt ind udi Midfjord. Midfjord 
skyder ud fra Eriksfjord ret i Nordvest, og noget længere inde i Eriksfjord ligger 
Solarfjælds Kirke. Den ejer hele Midfjord. Længere inde i Fjorden ligger nok 
en Kirke, som hedder Leyder Kirke; hun ejer alt ind i Botnen og ud paa den 
anden Side til Burefjæld, men alt ud fra Burefjæld hører Domkirken til. Dertil 
ligger og en stor, Gaard, som hedder Bratteli, hvor Laugmanden boer paa. Nu 
siges derefter at fare til Øer: Vester længer fra Langø ligger fire Øer, som hedder 
Lambøer, og Lambøer Sund, og derfor hedder det Sund, som ligger imellem, 
Lambøer Sund; da ind længer til Eriksfjord ligger et andet Sund, som hedder 
Fossasund, hvilket ligger til Domkirken og i Indgangen til Eriksfjord. Der 
Norden for Eriksfjord ligger to Viger, som hedder. Ydrevig og Indrevig, thi 
de ligger saa tik. 
At Eriksfjorden er Tunugdliarfik Fjorden, kan siges med absolut Sikkerhed.. 
Beliggenheden af Eriks Ø er omtalt ovenfor. Dyrnæs kunde være Nügärssuk 
ved Indgangen til Erikstjord Øst for Narssak overfor Eriks © (Igdlutalik), hvor 
der ses ret ukendelige Rester af Nordboruiner, udslettede ved Anlæggelsen af 
Udstedet, og man har fundet Skeletter (jfr. Gr. hist. Mm. III 865). Ivar kender ikke 
den i Flatøbogen til Eriksfjord henlagte (med den ved Dyrnæs identiske?) Kirke 
ved Hardsteinaberg, der nævnes for Brattahlid Kirke. Da der ved Sitdlisit 
(Tv. IV 23), hvilket Ord netop betyder haard Sten eller Hvæssesten, er fundet 
Ruiner (M.o. G. XVI 272), har man villet søge Kirken blandt disse, hvorved man 
dog sikkert kommer for nær Brattahlid Kirke. Den næste Kirke efter Dyrnæs 
er Kirken »undir Sölarfjöllum« (de af Solen beskinnede Fjælde), hyppigst 
nævnt i Flertal. Disse Fjælde antager D. Bruun og М. CLEMMENSEN at være 
det høje Fjældparti Nord for Kordlortox Dalen (R 33) helt inde i Fjorden. Forf. 
af nærværende mener, efter Selvsyn og stedkyndige Folks Udsagn, at Solfjæld 
maa være Nunasarnak, der har Form af en langstrakt Kegle, skilt fra det øvrige 
Land ved en Dal, der gaar i Fjordens Retning, saa at det kommer til at staa ganske 
isoleret. Bag dette Fjæld, som Solen altid beskinner, findes en Odde, Tunuarmiut 
(de der bo bagved), hvilket Navn allerede findes paa Arctanders Kort med An- 
