JULIANEHAAB DISTRIKT - 541 
tydning af Rudera. Ogsaa Giesecke nævner Ruiner bag Bjerget i den lange Dal. 
Her har D. Bruun 1894 paavist en Gruppe af 11 Ruiner (М. о. G. XVI 263 ff.), 
og af disse opfylder en enkelt ifolge M. Clemmensen (ib. XLVII 319) nogle af 
Betingelserne for at kunne have været en Kirke, der efter sit Sogns Udstrækning 
maa have været lille. Her bor altsaa ogsaa soges den Gaard, der indehavdes 
af den rige Bonde Еовме, der omtales i Digtet om Skjald Helge, som boede hos 
ham, samt ogsaa af den kloge og dygtige Mand Hatt, den mægtigste efter Einar 
Sokkesen (Gr. hist. Mindesm. II 506, 712). 
I Fjordens indre Del ved Kagssiarssuk (R. 29) ligger Ruinerne af Erik den 
Rødes Gaard Brattahlid, Lovsigemændenes Sæde, Grønlands ærværdigste 
Oldtidslevning. Navnet stemmer udmærket .med Landskabet omkring Ruinerne, 
hvor Lien og Bratningen bagved træder tydeligt frem. Boligen omfatter foruden 
Vaaningshuset 12 Udhuse (Stalde og Forraadsrum), grupperede omkring samme. 
Selve Boligen (Plan i M. о. G. XVI 288) har mindst 8 Rum; Hoveddoren fører fra 
det frie ind til Stuen mod Øst, herefter følger en bred Gang mod Vest, til venstre 
Ildhuset eller Køkkenet med Udgang til Møddingen; for Enden af Gangen Sove- 
rummet (Skåli) med en Forhøjning af Ler og Grus som en Bænk langs Væggen; 
paa Nordsiden 3 Rum, af hvilke det midterste formentlig har været Fadeburet. 
Op til Huset et udskilt Rum (Pakhus), der meget vel kan være den »Skemma«, 
hvori Thorkel Lejfsøn og hans Gæst Thormod Kolbrunarskjald sov om Sommeren, 
og som i Følge Fostbrødresaga ikke stod i Forbindelse med de øvrige Huse (Grl. 
hist. Mm. IT 319). Af Udhuse skelnes 2—3 Kvægfolde med Hølader, 5 Forraads- 
huse og 3—4. Folde til Høstakke. 
Lovsigemandens Sæde forblev i Erik den Rødes Efterslægt til den uddøde i 
Mandsstammen са. 1030 (se Alm. Overs. 140). I Ægteskab med THJODHILDE havde 
Erik Sønnerne THORSTEN og LEIF DEN HELDIGE, desuden vistnok to uægte Børn, 
THORVALD og FRrREYDISs. Leif, der opdagede Vinland, Nordamerikas Østkyst, 
omvendte mange, deriblandt Moderen, men Faderen forblev ved Hedenskabet. 
Af mærkelige Begivenheder paa Brattahlid kendes THORFIN KARLSEFNIS Bryllup 
med den vidtkendte GUDRID THORBJORNSDATTER 1007, og her lagdes Planen til 
hans Vinlandsfærd. 
Nord for Aaen ses de meget sammenstyrtede og overgroede Ruiner af den 
Kirke, Thjodhilde Aar 1000 opførte, den første i Grønland, »der holdt hun og de 
andre, som antog Kristendommen, deres Bønner« (Ivars »Leyder Kirke«). Den 
maaler 15,40 X 8,50 m og er opført af store Sandstenskvadre i en Tykkelse af 
1,50 m. Uden om Kirken strækker sig Kirkegaardsdiget af Sten, skjulte af Mare- 
halmstuer, der ogsaa dækker en Række andre Ruiner. Ovenfor Kirken ses Rui- 
ner af en Gruppe Udhuse (Tv. IV В 28—34) med store Kostalde og Hølader. 
Det i Angivelsen af Kirkens Sogneudstrækning nævnte Burfjæld kan efter dets 
Beliggenhed (Navnet dannet af bur, der betegner et temmelig stejlt, oven til hvælvet, 
frit staaende Fjæld) være Igdlerfigssalik (Finnur Jénsson). 
Paa den modsatte. Side af Brattahlid ved Kiagtut (R. 44) findes Ruiner 
af en lille Gaard, der kan være Stokkenæs, som Erik den Røde skænkede sin 
