JULIANEHAAB DISTRIKT Е 543 
stod Muren endnu paa sine Steder i en Højde af 1,75 m (Samleren УТ 1209 £.). 
D. Bruun har bestemt Kirkens Maal og Grundplan (М. о. G. XVI 327): Længde 
26,40 m; Bredde af Skibet 11,30 m og af det oprindelige Kor 7,50 m udv. Maal. 
Af Kirkegaardsmuren er den nordre Side bevaret, medens den østlige er opbrudt. 
Af Gaardenes Tomter staar kun to, 1 Øjne faldende Ruiner af store Sandstens- 
blokke (Jvfr. M. o. G. XLVII 327). 
f Gardar Domkirke var viet til St. Nikolaus og er den største af de hidtil 
fundne Nordbokirker, oprindelig kun 2 X 2 m i Længde og Bredde mindre end 
Olavskirken i Nidaros, og beslægtet med de tidligste af Olav Tryggveson i Norge 
opførte Kirker. Af de grønlandske er Gardars Kirke den eneste, hvis Kor er smal- 
lere end Skibet. Paa Sydenden var en Dør, men ingen for Nordenden. Da det 
faste Bispesæde oprettedes 1126, og Biskoppen (se Indl. S. 140) tog Ophold her, 
har han enten kort efter paabegyndt Bygningen af Domkirken eller foretaget 
en Udvidelse med Korsarme af en allerede forhaandenværende Kirke, idet Hvalsø 
Kirke jo fra først af var Bygdens Hovedkirke. Da der i Fortællingen om Einar 
Sokkesøn siges, at der 1132 ringedes til Højmesse ved Bispestolen, andetsteds 
med »Klokkerne«, maa Domkirken i dette Aar have været fuldført og haft i det 
mindste to Klokker. Ved Igaliko er der fundet flere Stykker Klokkemalm, 
ogsaa en Bøjle, efter hvilken at dømme selve Klokken er anslaaet til en Højde 
af 15—16 Tm. og en Vægt af ca. 500 Kilo. Paa Kirkegaarden er fundet ikke faa 
Lig med Rester af Trækister og Tøjer samt en Ligsten med Indskrift i Runer: 
»Vigdis M’(arkus eller Magnus) Datter hviler her. Gud glæde hendes Sjæl«. 
Nord for den lange Jordvold, der danner Hjemmemarkens Grænse, nær 
Stranden, hvor Skibe og Baade maa have lagt til, har M. CLEMMENSEN 1910 
i Overensstemmelse med de skrevne islandske Kilder paavist Beliggenheden 
af den gamle Tingslette og fundet i alt mindst 13 Tomter af Tingboder. Lige- 
som paa Island havde hver, der mødte paa Tinge, sin hævdvundne Teltplads, 
en firkantet Vold af Jord og Sten, over hvilken Boden blev tjeldet »med herlige 
Tæpper«, som det hedder i Fostbrødresaga. I Jordvolden findes Gennemgange, 
og fra den østligste af disse har Stien ført til Tingpladsen (M. o. G. XLVII 334). 
Ruinen paa Skæret kan tænkes at have tjent til Opbevaringssted for Skibs- 
grejer, der tilhørte de Folk, der opholdt sig paa Tinge (ib. 328, Fig. 25, 18; II 40; 
XVI 341). Læser man paa Stedet Fortællingen om Thormod Kolbrunarskjald, 
som delvis er knyttet til Gardar Ting, undres man ved at Beretningerne lige 
til Enkeltheder stemmer med de topografiske Forhold. 
Ved Indgangen til Einarsfjordens Østside findes en Bugt, der maa være Haf- 
grimsfjordr, den 7. i Landnamsbogens Fjordliste, eftersom den sættes i For- 
bindelse med Vatnahverfi, о: en Gruppe af Søer med Bygder, det vandrige 
Terræn mellem Exaluit og Kagssiarssuk; hele denne Strækning har været stærkt 
bebygget, som en stor Ву (M. о. G. VI 128; XVI 389). Ved Exaluit findes Ruiner 
af en enkelt Gaard, og den herværende Kratskov er maaske Rester af den af Ivar 
nævnte Skov. 
Igaliko Fjordens østre Arm maa være identisk med Austfjérdr, der paa 
