546 JULIANEHAAB DISTRIKT 
Hvaler tumle sig. Til denne Ø knytter sig et Sagn om Nordboernes Kampe med 
Skrællinger (i dets ældste kendte Form meddelt i Ann. f. nord. Oldkyndighed 
1836—37, 128 ff.). 
Ved Ruinen findes Rester af en Kirkegaard og flere til en Gaard hørende 
Tomter, hvor Thorkel Farserk kan have boet. | 
Kambstadafjördr, som dens rette nordiske Form for Navnet maa have 
været, er opkaldt efter en Gaard Kambstadir, der tænkes at have ligget under 
et Fjæld med Takker af kamlignende Form, og et saadant, der paa grønlandsk 
hedder kitdlavåt о: Redekam, ligger Nordøst for Bunden af Kangerdluarssuk 
mellem Eriksfjord og Hvalsø Fjord. I samme Fjordbund laa formentlig pjod- 
hildar stadir, saaledes opkaldt efter Erik den Rødes Hustru og mulig identisk 
med Hélastadir, der siges at ligge mellem de nævnte Fjorde. Hornafjörör, 
der nævnes hos Arngrim, maa nærmest henføres til Akugdlek Fjord, der har en 
skarphjørnet Form (se Tv. ТУ 95), og i hvis Bund der er fundet Ruiner (M. о. ©. XVI 
. 494). I Fjordlisterne nævnes dernæst Ofundinn fjérdr, hvis.Navn antyder, 
at den har unddraget sig Opmærksomheden indtil man pludselig har opdaget 
den; efter M. Clemmensen turde det være den lille Fjord Sermisek, hvis Munding 
ikke er let at finde (M. о. G. XLII 354). 
Den næste Fjord i Fortegnelsen er Siglufjôrôr, der kun kan vere Agdlu- 
itsok med dens to Arme Amitsuarssuk og Sioralik, mellem hvilke ligger det 1600 m 
høje Fjæld Akuliarusersuak. Ruingrupperne i Fjorden er undersøgte og be- 
skrevne af P. O. Walloe, Arctander (Samleren УТ 1198) og 1 nyeste Tid særlig 
af Frode Petersen (М. о. G. XVI 408 ff.); paa Vestsiden Kangerdluluk og Nipisat 
(Tv. IV93—92). Indenfor Bunden af Amitsuarssuk (91) vælder mellem en større 
og en mindre Sø en høj Fos, formentlig Stedet for den af Ivar nævnte Gaard Foss 
med en stor Fiskesø fuld af Fisk. I en af de nævnte Fjordarme, antagelig den første, 
maa Våga Kirke have ligget. I Fjordens nordvestlige Arme ligger de af ARCTANDER 
beskrevne (se ndfr.), af G. Нотм udgravede Ruiner (Samleren УТ 1192 ff; М. о. 
G. VI 122). 
Ünartox Fjorden var paa Grund af sine allerede i skrevne islandske Over- 
leveringer nævnte, varme Kilder en af de første Fjorde i Østerbygden, som lod 
sig bestemme med Sikkerhed. Det hedder hos Ivar: »Næst Ketilsfjord ligger 
Rafnsfjord, og langt ind udi den Fjord ligger et Søster Kloster Ordinis Sancti 
Benedicti; det Kloster ejer alt ind i Botnen og ud fra Vaage Kirke, som er viet 
til St. Oluf Konning. Vaage Kirke ejer alt Land uden for Fjorden. Ind i Fjorden 
er mange Holme, og Klostret ejer Hælvten med Domkirken. Udi i disse Holme 
er meget varmt Vand, som om Vinteren er saa hedt, at intet kan komme der nær, 
men om Sommeren er det maadelig hedt, saa at man kan bade der udi, og mange 
fange der Helsebod.« 
Egede omtaler Unartox © med dens hede, sydende Vand, som han dog 
ikke selv saa; Guvernør Е. Paars havde 1730 paa sit Program at anlægge den 
sydligste Koloni ved Опатфок, hvorom, Grønlænderne fortalte, at de selv i den 
strengeste Kulde kogte deres Fisk ved Kilden, og at der her fandtes Mure af de 
