556 JULIANEHAAB DISTRIKT 
349). En god Mil Vest for Kolonien ligger en Hule af Granit i Form af en Bager- 
ovn, der allerede 1795 lød Navnet Uglespils Bagerovn, ogsaa nævnt af Gie- 
secke. Omtrent en Mil Syd for Julianehaabs Bugten paa Vej mod Igaliko ligger 
Frederik УП’ ©, ogsaa kaldet Kobbermine Øen. Den herværende Mine, der 
allerede 1806 undersøgtes af Giesecke (Kobberø), indviedes 18. Okt. 1851 1 Juli- 
anehaabs Kirke ved en ret kuriøs Festlighed (Grønl. Selsk. Aarsskr. 1904). 
Kagssimiut (S. 494) blev som god og sikker Havn. og udmærket ved 
Kiporkak-Fangst anlagt 1834. ; 
_ Igaliko (8. 459 og 503). De siden H. Egedes Komme til Landet atter og 
atter opdukkende Planer om, at indføre rationel Kvægavl i de gamle Nordbo- 
bygder i Distriktet virkeliggjordes af den oftere nævnte, fortjente Pioner 
ÅNDERS OLSEN fra Egedes Hjemstavn Senjen. Efter at være afgaaet som Be- 
styrer af Julianehaab blev han efter 40 Aars brydsom Tjeneste i Handelen atter 
en fri Mand og nedsatte sig som Kvægavler og Jordbruger i Bunden af Igaliko 
Fjordens nordlige Arm ved Itivdliarssuk, et Sted, han paa sine Rekogno- 
sceringsrejser østpaa havde følt sig tiltrukket af. Af Stenene fra Gardar rejste 
han sit Hus og blev den første Bonde og tillige Selvejer i Grønland, idet Handelen 
1784 gav ham Brev paa Huset. Beskedent begyndte han sin Bedrift med 2 Krea- 
turer og fortsatte den med Held til sin Død 1786. Selv havde han gravet sin Grav 
uden for sit Hus, hvor den endnu ses, dækket af en mægtig, flad Sten. Be- 
driften fortsattes af hans Søn JOHANNES ANDERSEN, hvem Giesecke 1 sin Dagbog 
har sat et smukt Minde. Hans Son Роуг EGEDE (f. 1799), der blev en gammel Mand, 
vedligeholdt Køer og Faar, men levede med sin Familie, 1850 i alt 19 Personer, 
mest af Fiskeri og nogen Sælfangst. Rink skildrer Stedet og Familien som han 
fandt dem 1857: »Til det store Vaaningshus i to Afdelinger hørte en Stald og 
nogle mindre Bygninger, hvoriblandt et Forraadshus, dannet af Indgangen til. 
en af Ruinerne, saa at den mægtige Sten, der dækkede den, var benyttet som Tag. 
Kvægavlen dreves meget ordentligt; der holdtes snart flere, snart færre Krea- 
turer, alt eftersom Vinteren tvang dem til at slagte eller ikke. Kvægbestanden 
var flere Gange nær ved at uddø, men man havde dog hidtil slæbt sig igennem; 
de daværende unge Mænd var ret flinke Folk, saa at den lille Koloni efter Rinks 
Mening nok fortjente at blive hjulpet op.« Povl Egede havde i sine to Ægteskaber 
13 Born, af hvilke Soren EGEDE (f. 1833), dod for et Par Aar siden, 1 mange Aar 
residerede som en Patriark over sin Klan (Grønl. Selsk. Aarsskr. 1914). 
Lichtenau (3. 469) anlagdes 1774 af Brødremissionærerne JENS SØRENSEN 
og GOTTFRIED GRILLICH, og endnu samme Aar tog i alt 90 indfødte Bolig her, 
med hvilke de allerede paa Missionsrejser var kommet i Berøring. I den 
følgende Vinter var Tallet vokset til næsten 200; faa Aar senere var Antallet 
af de døbte 205. 1802 angives Tallet til 405; 1828 var de sidste Hedninge flyttet 
til Lichtenau. 1834 hørte under Missionsstationen 671 indfødte. Det første Vaa- 
ningshus var opført af Graasten og Ler, »en anselig Bygning, men uden Tag, då 
der manglede Materialer, videre er deres nuværende Kommoditeter ynkværdig 
jammerlige« (A. Bruun 1778). I Tidens Løb omskabte Brødrene Stedet ved ratio- 
