564 ANGMAGSSALIK DISTRIKT 
Langs Øens Omkreds er høje Randfjælde, som mange Steder falder brat 
af mod Havets Overflade. Det indre af Øen optages af tre større Indsøer, af hvilke 
den ene ligger højere end den anden med Stigning fra Syd til Nord. Søerne staar 
i Forbindelse med hverandre ved Elve. Talrige Smaasøer findes oppe mellem 
Fjældene, alle med Afløb til de store Søer. Den sydligste af disse, Kordlortox 
So, har Afløb til Øens største Indskæring, Tasiussak. 
Angmagssalik Ø, hvis Vestside er omtalt under Sermilik, har ret store Ind- 
skæringer paa Syd- og Østsiden. Den vestligste af disse er Bugten ved Nauja- 
talik, udfor hvilken ligger en større Ø og flere ganske smaa. Den omgives mod 
Vest af det omtalte Kingigtit Fjæld, der Syd fra ligner en Sukkertop, og mod 
Øst af det ligeledes omtalte bratte Ungutok Fjæld, der Øst for Bugten danner 
et lille Vandfald, Kordlortox, og som fortsættes mod SØ. ud til Havet og ender 
i et stejlt Forbjerg, Orssuluviarax. Noget østligere mellem to Bugter ligger Ang- 
magssalik Øs sydligste Punkt, det stejle Forbjerg Orssuluviax (Fig. 10). 
Ca. 5 km Øst for Orssuluviak findes Angmagssalik Øens største Indskæring 
Tasiussak, som NORDENSKIÖLD opdagede 1883 og kaldte Kong Oscars Havn. 
I en lille Vig paa dens Vestside blev Missions- og Handelsstationen oprettet 1894 
(Fig. 8). Tasiussak er 71), km lang og paa det bredeste 5 km bred. En ca. 2 km 
lang, smal Halvø, der hedder Am4x4x, strækker sig fra Bugtens Bund mod Syd. 
Den er lav, temmelig flad og har flere Smaasøer. Dens største Højde er 55 m. 
Øst for denne Halvø er der en lille lukket Bugt, hvori udmunder en stor, rivende 
Elv, der danner Afløbet fra den ovenfor omtalte Kordlortok Sø og strømmer 
gennem en snæver Kløft, som kun et enkelt Sted udvider sig til en Dal. 
Kordlortok Sø er, ifølge Kruuse, ca. 6 km lang og 2—3 km bred, og er flere 
Steder over 100 m dyb, men største Delen dog kun 1 å 10 m. Ved dens østlige 
Side ligger en Ø, som hæver sig ret stejlt i Modsætning til Søens jævne Bredder. 
I Nærheden af Halvøen Amäräk ligger flere Øer, Fugleøerne, og i den nord- 
østlige Bugt en noget større, 48 m høj Ø. Fra en lille Bugt, Kiligtarajivit, Øst for 
denne Ø, fører en ret stejl Slædevej til Nabofjorden Sarfakajik. 
Ved Tasiussaks vestlige Bred ligger det pyramideformede, 620 m høje Fjæld 
Amagâk (Præstefjæld) (Fig. 9), Nord for hvilket det omtalte Dalstrog med flere 
Søer fører over til Sermilik. | 
Nord for Dalstroget hæver Kordlortox Fjeldene sig til betydelig Højde. 
Landet paa Nordsiden af Tasiussak er forøvrigt forholdsvis lavt. 
Tasiussak er det frodigste Sted i hele Distriktet med meget afvekslende Na- 
turforhold og fremfor alt med mere Lavland end nogen anden Del af Kysten. 
Inden for denne Bugts nærmeste Omgivelser vokser næsten alle de Fåneroga- 
mer, som er fundet i Distriktet. Fem Lakseelve udmunder i Tasiussak. 
Øst for Tasiussak og skilt fra denne ved en Halvø, hvis højeste Punkt er 
200 m, ligger Bugten Sarfakajik med flere Øer. I Mundingen holder Strømskæ- 
ringer som oftest aabne Vaager, hvorfor der er god Fangst. Paa Sydsiden af den 
Øst for liggende Bugt er en lille Tange ved Amitsuarssik. Bag Østsiden af Bugten 
"hæver et pragtfuldt Fjæld, Kingigtorssuax, sig fra Havet; det er det yderste 
