568 ANGMAGSSALIK DISTRIKT 
indre af den sydlige Del. I det hele taget er disse Dale nogle af de hyggeligste 
og fra Naturens Haand smukkeste i Distriktet. Deres flade Bund og frodige Sol- 
sider danner en meget smuk Modsætning til de øde Skyggesider med de mange 
smaa dekorative Lokalbræer«. 
Ud for Bugtens Sydpynt ligger en lille Fugleø, eee Paa Syd- 
siden af denne findes en gammel Husruin paa en lille Klippe, der forbindes med 
Øen ved et lavt, græsbevokset Terræn. ; 
Nord for Bugten Siorak skyder en Halvø sig ud i Bordes fra det Sted hvor 
denne bliver smal. Paa Sydsiden af Halvoen er flere smaa Vige, og udenfor ligger 
en lille Ø. I Klipperne her omkring findes meget tydelige Skurstriber, der gaar 
i Fjordens Retning. Dette Sted hedder Kingäk eller Angmagssivik og det 
er det, der har givet hele Distriktet Navn (Fig. 13). I Fjorden søger omkring 
Midten af Maj og Juni den lille Fisk Angmagssak (Mallotus villosus) ind i store 
Masser for at gyde, og her samles derfor alle Distriktets Beboere for at deltage 
1 Fangsten. Denne fra et økonomisk Synspunkt vigtige Fisk gyder kun her og i 
den nærmeste Omegn, undertiden indtil Küngmiut, og ikke i Mængde noget 
andet Sted i Distriktet, eller paa Grønlands Østkyst. Hele Jordbunden paa den 
sydlige Del af Halvøen er, ifølge Kruuse, en stor Køkkenmødding, hvor Græs 
og Blomster gror i overvældende Frodighed i den Fre klo hober Jordbund. 
Ved Kingäk findes en gammel Boplads. 
Lidt indenfor Kingåk og .paa modsat Side af Fjorden er der en større 
Indskæring Tasiussak, paa hvis Østside der er en Bre og paa, Vestsiden et 
1170 m højt, pyramideformet Fjæld (Fig. 13). Paa Sydpynten af den smalle 
Tange, som skiller den fra Fjorden, ligger en gammel Boplads, Misugtok, og 
ud for denne en lille Holm, som er det Inderste, hvortil Angmagssatterne 
gaar ind. 
Fra Kingäk bliver Fjorden meget smal og gaar i lige Linie mellem 1000— 
1500 m høje Fjælde henved 20 km ind i Landet. Mellem Fjældene langs Fjordens 
Bredder findes mindre Bræer, der ikke naar Vandgangen, men har store Ende- 
moræner, der fortsættes som Rev ud i Fjorden. Lige for Fjordens Bund ligger 
et 1400—1800 m højt Fjæld, Kilikitax (Fig. 13 og 14), der er delt ved en lang 
parabolsk Dal, som skærer sig ca. 600 m ned mellem Toppene og ligger i For- 
længelse af Fjorden. I det inderste af denne grunder det dybe Vand pludselig 
op, saa at den ved Lavvande falder tør paa en Strækning af 2 km. Derfra fort- 
sættes Fjorden af en stor Sandslette, som gaar ind mod Bundfjældets Fod. 
Denne Egn kaldes Kingorssuak (Fig. 14). Den omgives af et storslaaet, vildt 
forrevet Bjerglandskab med flere ca. 2000 m høje spidse Tinder. Talrige Bræer 
snor sig mellem Fjældene, men naar ikke ned til Fjorden, og Afløbet fra dem 
samles i en forgrenet Elv, der gennemstrømmer Sandsletten. Et stort Dalstrøg 
fører Vest efter til Sermilik, og i dette ligger to Søer, der samler Afløbet fra 
Bræer og Fjælde og udtømmer det i Elven, hvori der er talrige Laksørreder. 
Gennem dette Dalstrøg er der undertiden Slædeforbindelse mellem Sermilik og 
Angmagssalik Fjords Beboere. 
