570 ANGMAGSSALIK DISTRIKT 
miligåk fører gennem det ovenfor nævnte Sund Ikerasak, der gaar i Fortsættelse 
af Angmagssalik Fjord. Saavel dette Sund, som det ligeledes nævnte Løb Tunox 
fører ud i en Bugt (ved Sioralik), hvis nordre Bred er meget malerisk: Smukke, 
vildt forrevne Fjælde skilles fra hverandre ved dybe Dalstrøg, hvori der er flere 
Bræer, og høje, spidse, skarptakkede Tinder ses i Baggrunden. Herfra gaar Sundet 
fkâtex over til Sermiligäk (Fig. 15). Høje, bratte Fjælde omgiver Sundet paa 
begge Sider, og store Sten- og Grusskred foran Fjældene danner saa godt som 
overalt et jævnt stigende, grøntbevokset Forland. Paa Nordsiden af Sundet gaar 
et stort Dalstrøg ind i Landet (Fig. 16). Det er omgivet af spidse, bratte Fjælde, 
mellem hvilke der findes flere smaa Bræer, og midt i Dalstrøget ligger en be- 
tydelig Sø, hvorfra en lakserig Elv danner Afløbet til Sundet. Dalstrøget er be- 
vokset med en ret frodig Lynghede, dannet af Krækkebær- og Blaabærlyng og 
Pilebuske. Pilen dominerer og bliver paa flere Steder til lavt Krat. Paa den mod- 
satte Side af Sundet gaar en ret betydelig Bræ, der dog intet Opland har, lige 
ned til Stranden, som den dog skilles fra ved en lille Endemoræne. 
Sermiligåk Fjord er ca. 40 km lang og 4—8 km bred. Den Ø, der be- 
grænser Ikätex Løbet, danner Vestsiden af den ydre Del af Fjorden. Den 
sydlige Del af denne © er meget lav og nøgen, og mange lave Smaaøer og Skær 
ligger ud for dens Kyst og ude i Fjorden. Den modsatte Side af Fjorden be 
grænses af høje bratte Øer, der er blottede for al højere Plantevækst. De to 
største af disse Øer er Erik den Rødes Ø og Leifs Ø (Manigsikajik). Paa den 
højeste Top, 485 m, af Erik den Rødes © og paa et 750 m højt Fjæld paa Leifs 
Ø er der Varder, i hvilke der ligger Beretning om, at Landet er taget i Besiddelse 
1 Kongen af Danmarks Navn og kaldt Kong Christian IX's Land. Fra begge 
disse Øer har man Overblik over det Indre af Landet (Fig. 17 og 18), der er 
et Kaos af 1500—1900 m høje, tildels snebedækkede Fjældtoppe og kendelige " 
Spidser, over hvilke det ca. 2300 m høje Ingolfs Fjæld rager op. Flere: Bræer ses 
mellem Fjældene, men ingen større isdækkede Partier. Bugten paa Østsiden af 
Erik den Rødes Ø kaldes Kissuit paa Grund af de store Mængder af Drivtømmer, 
som samles der. Omkring denne Ø ligger flere smaa, bratte, nøgne Klippeøer, 
hvoraf skal nævnes den 460 m høje itivdlisat, Uigerdlek (240 m) og Uigerdler- 
ssuak (370 m). 
Paa Fastlandet lige over for Leifs ©, skilt fra denne ved Sundet Sarfax, 
ligger en lang, ca. 1000 m høj Halvø, der ved en lav, smal Tange staar i Forbin- 
delse med Landet. 
Sermiligåk Fjord deler sig i to Arme, fra hvilke brede Bræer kommer ned 
til Havet mellem høje, spidse Fjælde. Den østlige Bræ er lav og har kun ringe 
Hældning. Som nævnt ovenfor fortæller Grønlænderne, at der mellem den vestre 
Bræ og Sermilik østre Bræ i gamle Dage har gaaet et Sund, som nu er opfyldt 
af Bræen. Begge Bræerne kalver kun lidt om Foraaret, naar Vinterisen bryder, 
op, og staar formentlig ikke i Forbindelse med Indlandsisen. 
Sundene mellem Øerne Øst for den ydre Del af Fjorden fryser kun sjældent 
til; thi stærke Strømskæringer vedligeholder store aabne Vaager. Sermiligåk er 
