ANGMAGSSALIK DISTRIKT \ 573 | 
mende Ismasser, og drejer nær Kysten af i sydlig Retning som Understrom. 
Ismasserne spredes formentlig tillige paa samme Bredde, dels fordi de store Is- 
fjælde strander paa Island—Grønland Ryggen og danner en Barriére for Pak- 
isen, som først brydes løs, naar tilstrækkelig Afsmeltning har fundet Sted, og 
dels paa Grund af Kystretningens skarpe Drejning mod Vest ved Kap Dan. Som 
medvirkende Aarsag til Isens Spredning kan ogsaa nævnes den stærke Strøm 
mellem de talrige Øer, som findes her, og den, i Sammenligning med det omkring- 
liggende Land, større Afsmeltning fra den for Indlandsis blottede Skærgaard. 
Disse Omstændigheder, nemlig den varme Strøms opløsende Indvirkning paa 
Isen i Forbindelse med Isens Spredning, bevirker, at Angmagssalik Distrikt er 
lettere tilgængelig fra Havet end den sydlige Del af Østkysten, hvor Strømmen 
atter samler Isen og presser den ind mod Kysten. 
Afstanden, hvortil Storisen Syd for Angmagssalik strækker sig ud fra Land, 
kan i Gennemsnit regnes til 80—100 km, men kan blive meget større, ligesom 
Farvandet ogsaa kan være fuldstændig isfrit. I August Maaned er Isbæltet som 
Regel ca. 20 km bredt. Isbæltets Bredde er meget afhængig af Vinden. Naar 
Isen spreder sig, bliver Isbæltets Bredde større, men Kystvandet befries for Is, 
og Isen bliver lettere at passere. Som Regel kan anføres, at alle Vinde mellem Nord 
og Øst pakker Isen ind mod Kysten, medens alle Vinde fra SØ. gennem Syd til 
NV. vil aabne Isen og befri Kystvandet for Is, dersom Forholdene er normale. 
Stille Vejr vil som Regel have samme Virkning som sydlige og vestlige Vinde, 
altsaa bevirke, atIsen aabner sig. Nordvest-Vinde kan drive Ismasserne langt tilsøs. 
Efter: Observationer, der er udført siden Stationen ved Angmagssalik er op- 
rettet, har Meteorologisk Institut givet følgende almindelige Oversigt over 
Isforholdene ud for dette Sted): 
»I Januar og Februar er der altid et tæt Isbælte langs Kysten; aabent 
Vand kan dog ses i Horizonten; Render eller Vaager kan findes, ligesom Land- 
vandet kan blive over 4 km bredt. Der kan mærkes svær Søgang helt ind til 
Kysten med tilsvarende Brydninger i Isbæltet. 
I Marts ligger Isbæltet stadig langs Kysten; vestlig Storm driver ofte Isen 
saa langt til Søs, at den netop ses i Horizonten, men naar Kulingen er forbi, nær- 
mer Isen sig atter Kysten. Vinterisen brydes ofte i denne Maaned. 
I April og Maj er der stadig Storis overalt, men det aabne Hav kan, om 
end sjældent, ‚ses udenfor Isbæltet. 
Juni adskiller sig en Del fra de andre Maaneder, idet der i ét Aar (1911) 
blev isfrit midt i Maaneden udfor Angmagssalik; vel hører dette til Undtagelserne, 
men der er dog i Juni saa megen Spredning i Isen, at Dampere i nogle af Aarene 
let kunde have gaaet gennem Isbæltet. Som usædvanlig ugunstigt maa det regnes, 
at Isen ligger tæt til Land i uoverskuelige Mængder (1905); men i dette Aar ude- 
blev ogsaa den isfri Sæson helt. Dønning og Søgang mærkes tidt i denne Maaned, 
et Tegn paa, at Isbæltet gennemgaaende er blevet smallere. 
') Nautisk Meteorologisk Aarbog 1917. 
