ANGMAGSSALIK DISTRIKT a. FOND 
fast Isdække. Ogsaa den ydre Del af Sermiligåk fryser kun sjældent til; thi stærke 
Strømskæringer vedligeholder store, aabne Vaager. 
Bræerne i Sermilik, især den mægtige Bræ i vestre Årm, producerer store 
Mængder af Isfjælde og Kalvis, thi den kalver hele Aaret rundt og kan fylde 
hele den indre Del af Fjorden med Kalvis. Fjorden fryser derfor hurtigt til, men 
bryder ogsaa snart op igen. Der kan gaa hele Vintre, hvor Fjorden kun har været 
fast tillagt med Vinteris i enkelte Dage. Bræerne i Sermiligäx kalve derimod 
efter Sigende kun lidt om Foraaret, naar Vinterisen bryder op. Enkelte Aar, 
naar Kulden er særlig streng, og der samtidig indtræffer en længere stille Periode, 
kan Fjordene fryse helt til, dog sjældent mer end nogle Uger. 
Mange Steder i snævre Løb er der altid saa stærk Strøm paa Grund af lokale 
Forhold, at Vinterisen ikke kan danne et fast Isdække, men hvor der selv ved 
Midvintertid er aabent Vand; saaledes skal nævnes Løbet Ikerasak, der gaar 
i Forlængelse af Angmagssalik Hovedfjord, og Løbet Sarfak, der fra Sermiligåk 
fører Øst efter Nord om Leifs Ø. 
Enkelte Steder i mere dækkede Farvande, hvor der er stærke Strømskærin- 
ger, kan Isen bortsmelte meget hurtigt, saa at der langt inde i Fjordene kan være 
store Vaager, medens den ydre Del af Fjordene endnu er tillagt. 
Naar Storisen begynder at sprede sig, bryder Vinterisen op i de ydre Far- 
vande og Fjorde; dette sker som Regel i sidste Halvdel af Marts eller April. 
I de indre Farvande, hvor der ingen Strøm er, lægger Vinterisen sig i Slut- 
ningen af September og bliver liggende indtil Slutningen af Juni eller Begyndel- 
sen af Juli; i enkelte Aar endog til langt ind i August. 
Temperaturen af Overfladevandet er udfor Angmagssalik i August (efter 
11 Observationer) + 15,4 C., og i September (efter 27 Observationer) + 2°,3 С. 
Fra Oktober har man kun en. enkelt Observation, der viste + 49,3 С. 
Ved Tasiussårssik (Holms Overvintringssted) er det gennemsnitlige Tidsin- 
terval fra Maanekulmination til Højvande 48 06%, og Forskellen mellem Høj- 
og Lavvande ved Springtid 3!/4 m og ved Slaptid 1 m. 
TERRÆN. BJÆRGARTER. MINERALIER 
Angmagssalik Distrikt er højt og klippefuldt. Kysten er meget indskaaren. 
Fjorde skærer sig dybt ind i Landet og forbindes ved flere Sunde, som afskærer 
tildels store Øer, og mindre Øer ligger mange Steder ved Kysten. 
I Egne, som ligger fjernt fra Indlandsisen, udmærker Fjældene sig ved deres 
alpine Former, skarpe, spidse Takker, forvitrede Sider og store Urer. Derimod 
er Fjældene lige ved Indlandsisen, hvor denne er gaaet tilbage, forholdsvis lave, 
afrundede, ganske glatte og uforvitrede. 
Fjældenes Højde ved Kysterne er henved 1000 m, og længere inde hæver 
talrige Toppe sig til 1500 m, men kun enkelte er maalt over 2000 m. Det højeste 
maalte Fjæld er Ingolfs Fjæld, der er 2300 m højt. 
Fjældene hæver sig i Almindelighed direkte fra Havets Overflade; endog 
