ANGMAGSSALIK DISTRIKT Е 581 
Det gennemsnitlige Antal af Dage om Aaret, hvorpaa der har været Ned- 
bør, er 176. Nedbøren har været mer eller mindre ligelig fordelt over alle Aarets 
Maaneder, skønt færrest i Juni til August. Den meste Nedbør falder som Sne. 
Mængden af Nedbør er meget forskellig i de forskellige Aar og i de forskellige 
Maaneder. Saaledes var der i et Aar 1485 mm Nedbør og et andet kun 556 mm; 
en Oktober Maaned havde 472 mm, en anden 17 mm. Nedbøren kan paa en en- 
kelt Dag være meget stor; saaledes kan 7 Maaneder af Aaret vise Tilfælde af 
50—100 mm Nedbør i Løbet af 24 Timer. Den største Nedbør, der er maalt i 
24 Timer, var 125,5 mm i Maj 1903. 
Mængden af Skyer er gennemsnitlig iagttaget til 6,4 (ifølge Skala 0—10). 
Der har været Taage gennemsnitlig i 46 Dage af Aaret, mest i Sommer- 
maanederne. 
Lynild og Torden er ret sjældent og forekommer især om Vinteren. Jord- 
rystelser er derimod hyppige og kan være ret stærke. 
Nordlys forekommer meget hyppigt om Vinteren og især i Tiden før 
Midnat. Den overvejende Del optræder paa den sydlige Himmel og især i 
Form af Buer, Baand og Straaler. Dog viser der sig ikke sjældent pragtfulde 
Nordlyskroner i Zenith. 
Stationen ved Angmagssalik ligger noget Nord for Maximumsbæltet for Nord- 
lysets Hyppighed. Dette gaar gennem det sydlige Grønland, omtrent ved 61° 
Br., og Nord paa gennem Danmark Stræde mellem Island og Grønland, over 
Jan Mayen og mellem det nordlige Norge og Spitzbergen. 
Kompassets Misvisning 1921 er ved Stationen omtrent 43° vestlig og aftager 
omtrent 10’ aarlig. 
PLANTEVÆKST 
I Medd. om Grenl. XLIX har Kruuse meddelt sine Undersøgelser om Ang- 
magssalik-Egnens Vegetation. Her skal kun gives en meget kort Oversigt. 
Naar Sneen om Foraaret smelter paa Landet, er dette bedækket med en ret 
frodig Vegetation. Hvilken Vegetation en Lokalitet har, afhænger af mange For- 
hold, nemlig Jordbund, Fugtighed, Eksposition og Hældning. For at være en 
gunstig Lokalitet, maa den have sydlig Eksposition og Læ for Nordvest-Føh- 
nerne, der, i Modsætning til de fugtige Nordøst-Storme, er tørre og varme. Det 
er dog Vandtilforslen i Jordbunden, der især bestemmer Vegetationsformatio- 
nerne. Gunstigst for Vegetationen er en jævn eller svagt aftagende Vandtilfør- 
sel, som varer hele Sommeren eller i hvert Fald først standser ved Frugtsætnings- 
tiden i August. Den kraftigste Vegetation optræder der, hvor Vandet stadig 
siver ned over Planterne, medens man kan iagttage en aftagende Frodighed 
og Udvikling efterhaanden som Fugtigheden aftager. 
De frodigste Formationer er Urtelien og Kratfloraen. Hvor Vandet tidligt 
paa Sommeren aftager betydeligt 1 Mængde eller er tilstede 1 utilstrækkelig Grad, 
optræder Lyngheden og Fjældmarken. Endelig, hvor Vandet stagnerer og gen- 
nemvæder Jorden fuldstændig, findes Kærene. 
