584 ANGMAGSSALIK DISTRIKT 
Hvalros — awek — ses sjældent, men der fanges dog som Regel enkelte 
hvert Aar. 
Remmesæl — angnek, puissersivar — findes ret spores Aaret ch, 
men dog ikke nær saa ofte som Ringsæl. 
Spettet Sel (Spraglet Sel) — nunax — findes almindelig Aaret 
rundt, men er dog mindre talrig end de andre Sæler. Den er almindeligst i 
Angmagssalik Fjord. I Juni føder den sine Unger, og i den Tid ses den lig- 
gende paa Stene. 
Ringsæl (Netside) — saggar. Den gamle Han: takanälik (den med Penis) — 
er almindelig hele Aaret rundt. Den fanges oftest i Fjordene, om Sommeren. dog 
ogsaa uden for dem. Fra Begyndelsen af April kryber den op paa Isen, i Tasi- 
ussaK dog senere. Ungerne fødes i April. 
Sortside — nalaginak — kommer to Gange aarlig trækkende til Angmag- 
ssalik, i Juli og i September. I Juli kommer baade unge (Blaasider) og gamle ude 
fra, og de findes derefter enkeltvis, indtil Isen begynder at lægge sig fast. I Sep- 
tember kommer de i Stimer og vandrer da mod Syd. 
Blæresæl (Klapmyds) — neriniartek — plejer at komme til Angmagssalik _ 
i April Nord fra i ringe Tal for igen at forsvinde sidst i Maj; i Juli kommer den 
tilbage Syd fra i større Mængde, dog ikke i Stimer, og den er derefter at se til 
hen paa Efteraaret. I Juli følges den af Ungerne. 
Nordhval — arfek — findes ikke nu ved Angmagssalik Distrikt. Efter 
Grønlændernes Sigende skal denne Hval tidligere have vist sig hyppigt, og man 
fangede dem paa lignende Maade som i Vestgrønland. Fra Begyndelsen af det 
19. Aarhundrede ophørte den at komme til Kysten. 
Vaagehval (Sildepisker) — tikägugdlik — ses som Regel, naar Isen er 
gaaet bort. 
Pukkelhval — paa vestgronlandsk kıporkak, kaldes ved Angmagssalik 
arfek — ses med Aars Mellemrum, naar Storisen er gaaet bort. 
Spekhugger — kajarmak, napajugtok — skal efter Gronlændernes Sigende 
enkelte Gange vere set og fanget ved Angmagssalik. 
Hvidfisk — xilalivarnak — ses og fanges af og til i Juli og August. 
Narhval — kiarpalugtor — fanges ret almindeligt. Den kommer som Regel 
fra Maj til August, en sjælden Gang med Aars Mellemrum om Vinteren. Den 
gaar ind i Fjordene, i Serdeleshed i Sermilik. 
Marsvin — nisax — ses med Aars Mellemrum, naar der er meget lidt Is. 
Snehare — ukalek — findes ikke i Angmagssalik Distrikt, men skal efter 
Gronlændernes Sigende tidligere have levet der. 
Rensdyr — tugto — har tidligere levet ved Angmagssalik, men er udryd- 
dede. Paa Kulusuk Gen ses endnu Levninger af en Skydemur, der har været 
brugt til Rensjagt. En lille Fjord, Syd for nordre Ikerssuak, har Navn efter 
Rensdyr, nemlig Tugtilik. | 
Moskusokse — pangnek (dette Navn bruges paa Vestkysten om den fuld- 
voksne Rensdyr-Han, og i andre eskimoiske Sprog om store Han-Pattedyr 1 Al- 
