600 : ANGMAGSSALIK DISTRIKT 
IV's © gaar det brede Sund Ikex, og Nord om sidstnævnte © det lange, smalle 
Sund Ikerasarssuak = Prins Christians Sund. Nordligere er Landet indskaaret 
af en halv Snes, indtil 55 km lange Fjorde med nogenlunde parallelle Hoved- 
retninger og parallelle med de ovennævnte Sunde. De længste af disse er 
Kangerdlugssuatsiak = Lindenows Fjord, Iluilex Fjord = Danells Fjord, Kanger- 
dluluk, Ingiteit Fjord, Auvarkat Fjord, Anoritôk Fjord og endelig paa Grænsen 
til næste Afsnit Napassorssuak Fjord. 
Der findes ikke som paa Vestkysten en stor Skærgaard udenfor Kysten, 
men kun en Del mindre Øer, der ligger spredt langs denne. Fjældene er umiddel- 
bart ved Kysten gennemgaaende lave og har afrundede Former, men falder brat 
af mod Havet og efterlader kun hist og her en smal Kyst foran sig. Enkelte Fjælde 
har dog spidse Takker og naar over 1000 m Højde. Fjældhøjderne tiltager indefter 
i Landet, og i det inderste af de dybe Fjorde træffes overalt bratte, forrevne 
Fjældpartier af over 2000 m Højde. 
I det indre af Grønlands Sydspids, indtil Ilulex F jord, er der ingen Ind- 
landsis, men den vestlige Del er et pragtfuldt Bjerglandskab med store sammen- 
hængende Bræer, medens den lavere østlige Del er dækket af Is, som ligger i 
Høje og Dale efter det nedenunder liggende Terræn, og op over Isdækket rager 
alle. Fjældtoppe. 
Nord for Пек Fjord findes ikke noget større isfrit Fjældlandskab indenfor 
Kystfjældene, men Indlandet dækkes her af Indlandsisen. Den formaar dog ikke 
at forcere Kystfjældene, og kun paa enkelte Steder naar den ud til den yderste 
Kyst. Hvor den imidlertid ikke som en oversvømmende Masse kan naa frem, 
udsender den Isbræer gennem Slugter og Dalstrøg. Strækningen udmærker sig 
derfor ved en stor Rigdom paa Bræer, medens ingen af Fjordene dog kan betegnes 
som egentlig Isfjord. Indlandsisen har aldrig dækket Yderlandet og Øerne. Denne 
Strækning danner en jævn Overgang til det næste Bælte. i 
Det indre af Fjordene er saa godt som altid spærret af et Kaos af sammen- 
. frossen Kalvis, Vinteris og Storis, hvorfor det er vanskeligt at naa ind i dem 
med Baad. | 
Der er paa denne Strekning saa godt som ved hver Fjord fundet gamle 
Bopladser, men det maa dog antages, at kun den sydlige Del, nemlig Syd for 
Tluilek, har haft fast Bebyggelse. Her skal nævnes nogle Oplysninger om denne 
Strækning, særlig om Bebyggelsen. | 
Paa begge Sider af Indløbene til Sundene Ikek og Prins Christians Sund 
findes mange Hustomter, særlig umiddelbart Nord for sidstnævnte Fjord, hvor 
Landet ved Nunatsuk er forholdsvis lavt og har ret frodig Græs- og Lyngvege- 
tation. Her er ogsaa mange Grave. Endog paa en ganske lille Ø, ca. 6 km inden- 
for det østlige Indløb til Prins Christians Sund, hvor Graah i April 1829 var inde- 
spærret 4 Uger af Storisen, forefandtes Hustomter og Grave. Nord for Nunat- 
suk ligger den høje Ø Aluk, der tidligere ved Sommerens Klapmydsejagt var 
Samlingssted mellem Østgrønlændere og Vestgrønlændere. (Fig. 1). 
Ved den store Lindenows Fjord findes mange Hustomter og Grave, især 
