ANGMAGSSALIK DISTRIKT ier GUT 
Inigssalik i Syd og Kangerdlugssuatsiak mod Nord beboede og betragtes derfor 
som Angmagssalik Distrikt. Dette er ikke som de vestgronlandske Distrikter delt 
i Kommuner. 
Handelen forestaas af.en Handelsbestyrer, der direkte er underlagt Sty- 
relsen af Grønland, og til Tider er bistaaet af en Medhjælper. I Aaret 1899 blev 
den forste Indfodte ansat i Handelens Tjeneste som Kivfak, og siden 1914 har 
der været 2 indfødte Kivfakker ved Stedet paa Grund'af det forøgede Arbejde. 
Handelens Huse, Baade, Inventar etc., er bogforte til en Værdi af Kr. 8738,09. 
De sædvanlige aarlige Driftsomkostninger beløb sig i 1914—15 til Kr. 
13752,98, deraf til Kirke- og Skolevæsen Kr. 4709,77. 
Kirke- og Skolevæsen. Distriktet udgør et Præstegæld, og selve Han- 
delsstationen er Bostedet for Præsten og en Kateket. Ved Kulusuk paa Øen 
af samme Navn har der siden 1909 været ansat en Overkateket, og ved Küngmiut 
i det Indre af Angmagssalik Fjord siden 1915 en indfodt ostgronlandsk Kateket. 
Saavel de to vestgronlandske, som den ostgronlandske Kateket har faaet deres 
Uddannelse ved Seminariet 1 Godthaab, den sidste dog kun ved et treaarigt 
Kursus. 
Den 16. April 1899 blev de forste Hedninger dobt ved Angmagssalik, ialt 
8 Personer, hvoraf de tre var Born. 
Den 31. December 1915 var af Distriktets 602 Individer kun 164 udobte 
tilbage. I 1920 er omtrent alle Distriktets Beboere dobte. 
Kun ved de Steder, hvor der findes Kateketer, nemlig Tasiussak, Kulusux 
og Küngmiut, er der regelmæssig Skolegang fra Oktober til hen i April Maaned. 
Undervisningsfagene er: Grønlandsk (Læsning og Retskrivning), Religion, Geo- 
grafi, Skrivning, Regning, Naturhistorie og Sang. 
Foruden at der undervises af saavel Forstepresten som Kateketerne ved 
de nævnte tre Steder, underviser nogle af de mest oplyste Indfodte efter Tid 
og Lejlighed ved flere af de andre Bopladser i Distriktet, ligesom de Voksne gen- 
sidig underviser hverandre, navnlig i Religion og Salmesang. 
Ved et Sted som Angmagssalik, hvor Alt er saa nyt, kan Resultatet af Un- 
dervisningen naturligvis kun vere ufuldkommen, og kan saaledes ikke sammen- 
lignes med andre Steder i Grønland. Naar man imidlertid tager Tiden i Betragt- 
ning og beteenker, hvor faa Aar det er siden, at Befolkningen var hedensk, maa 
man forbavses over, at Angmagssalikerne allerede nu er komne saa vidt som de 
er. Der findes næppe heller noget mere lerelystent, videbegærligt og i mange 
Retninger begavet Folkefærd end Ostgronlænderne. Det ег derfor ikke nogen 
vanskelig Opgave at undervise dem; det hele kommer paa en Maade ganske af 
sig selv. 
Kirke- og Skolevæsenets Udgifter i hele Præstegældet udgjorde 1915: 4709 
Kr. 77 Øre, deraf til Kateketlønninger, Rejser etc. 1660 Kr. 00 Øre, til Missions- 
bygningernes Vedligeholdelse m. m. 138 Kr. 69 Øre, til Skolers og Kirkers Ren- 
holdelse, Inventariets Anskaffelse m. m. 511 Kr. 08 Øre, Præstens Lønning 
2400 Kr. 
