642 ANGMAGSSALIK DISTRIKT 
er der anrettet betydelige Beskadigelser paa Stationens Bygninger. Østlige 
Storme kan ogsaa optræde orkanagtigt og ledsages af voldsom Regn. 
Taagen er ikke særlig fremherskende, idet den, selv om den staar langs 
Kysten, ligesom holdes ude af de Stationen omgivende Fjælde. 
Den laveste Temperatur er — 31 Grader og den højeste + 25 Grader Cel- 
sius, hvilke Temperaturer indtraf i Aaret 1899 henholdsvis i Februar og Juli 
Maaneder. 
Jordrystelser er ved Angmagssalik meget almindelige og kan til Tider 
være saa stærke, at Husene ryster, Vinduer og Kakkelovne klirrer, ja selv Isskos- 
serne paa Havet dirrer. Fænomenet kan lyde som en fjern Torden eller Kano- 
nade og kan vare Timer og Døgn med kun korte Afbrydelser. | 
I Efteraaret og Vinteren 1904—05 var Jordskælvene saa hyppige og stærke, 
at de Indfødte fra Nabohusene en Dag kom over til Stationen for at spørge, om 
Verden ikke var ved at forgaa, thi de havde en Tradition om, at naar der i Løbet 
af en Dag kom flere end 6 Stød, skulde Verden forgaa. 
Skønt Solen ved Handelsstationen i den saakaldte Morketid ikke er nede 
under Horizonten ved Middagstid, kan den dog ikke fra selve Ståtionen ses fra 
den 26. November til den 17. Januar, da den i nævnte Tidsrum er i Skjul bag 
Udkigsfjældet i Syd. 
Foruden de Indfødte, der er i Stationens Tjeneste og bor ved selve Stationen, 
er der, som nævnt, 2 à 3 Huse ved Grønlænderpynten, i hvilke der indtil 1915 boede 
50. til 60 Mennesker for at modtage Daabsundervisning. Denne varede i Reglen 
to Vintre, hvorefter Folkene, efter at være blevne døbte, rejste bort og gav Plads 
for andre. 
Den 1. Januar 1920 bestod Befolkningen af 9 Danske, der alle hørte til 
Handelsbestyrerens Familie, og 74 Grønlændere. Af disse boede 37. ved Grøn- 
lænderpynten, og Resten, hvoraf 12 Vestgrønlændere, ved selve Stationen. 8 af 
Beboerne var Embeds- og Bestillingsmænd (iberegnet en Jordemoder) og 14 
Fangere (se forøvrigt Tabel A, Side 593). 
Befolkningen er her, ligesom overalt i Distriktet, flinke Taree og dertil 
ihærdige og energiske, hvad enten de er paa Fangst eller paa Rejse, naar der 
blot er den mindste Udsigt til et Resultat; men udebliver Sælerne i længere Tid 
eller Fangeren er uheldig og ikke kan ramme, taber han let Energien, idet han 
i saa Fald tilskriver sit Uheld overnaturlige Magter. Som Kajakroere staar de 
en Del tilbage for Sydgronlenderne. 
Med Hensyn til deres Økonomi kan det vistnok med Rette siges, at den gen- 
nemgaaende er bedre end ved de fleste andre Steder i Gronland. Aarsagen hertil 
kan blandt andet soges i den Omstendighed, at Kampen for Tilverelsen og de 
usikre Livs- og Erhvervsforhold mere end andre Steder i Grønland har lært 
eller tvunget Befolkningen til i Tide at økonomisere med deres Forraad. | 
Manglen paa Bierhverv kan til visse Tider af Aaret være temmelig folelig, 
thi større Landvildt mangler jo ganske, og Fiskeriet giver foreløbig ikke noget. 
