ANGMAGSSALIK DISTRIKT 0655 
Navnet Angmagssalik blev ikke nævnt for Walloe, men naaede os først 1849, 
nemlig da der fra Julianehaab sendtes Ethnografisk Museum et Par Genstande 
fra »Angmarsalik«, som man sagde var et Sted paa Østkysten, der laa nordligere 
end det Sted, hvortil Graah naaede. 
Næste Gang vi hører om Navnet ег 1861, da Assistent U. Возтме bragte 
i Erfaring, at der 17 Dages Rejse med Kajak Nord for Aluk fandtes det nordligste 
beboede Sted paa Østkysten, der kaldtes Angmagssalik. Der fortælles, at mange 
Mennesker boede deroppe, og at nogle Åar tidligere var 13 Konebaade derfra 
rejst Nord paa, men kun 3 af disse vendte tilbage, hvorfor man antog, at de andre 
var forulykket paa Vejen, thi Kysten var meget farlig. Endvidere fortaltes, at 
de gamle Maader at fange Sæler paa, som ikke mere brugtes paa Vestkysten, 
anvendtes endnu ved Angmagssalik, og nogle Harpuner var endnu forfærdigede 
af Ben i Mangel af Jern. | 
I 1879 foretog Orlogsskonnerten »Ingolft Kaptajn MOURIER, hydrografiske 
Undersogelser i Danmark Stræde, og havde samtidig til Opgave at foroge vort 
Kendskab til Grønlands Østkyst. »Ingolf« fulgte fra 6. til 11. Juli Iskanten ud 
for denne Kyst. Rejsen var begunstiget af udmærket Vejr, saa at man, trods 
den ret betydelige Afstand, havde Kysten i Sigte fra 70° til 65°40’ Bredde. Der 
bestemtes flere kendelige, hoje Fjælde, deriblandt det tidligere nævnte Iagolfs 
Fjæld, og Nord for dette saas en bred Bre, nemlig den nordre Ikerssuak, der be- 
grænser Angmagssalik Distrikt mod Nord. Afstanden var imidlertid ior stor til, 
at man kunde bestemme Kystkonturerne. 
Nuværende Admiral WANDEL, der var Næstkommanderende paa »Ingolf«, 
fremsatte den Anskuelse, at skulde man fra Søen naa Grønlands Østkyst Syd 
for Scoresby Sund, havde de nyere Undersøgelser og Oplysninger givet Anvis- 
ning paa det Sted, hvor et eventuelt Forsøg skulde gøres, nemlig mellem 65” og 
66° Bredde, i Le af den Isbarriere, der dannes af Isfjeldenes Grundstodning 
paa den tværs over Danmark Strædets smalleste Del liggende Ryg mellem Island _ 
og Grønland. | 
Det var ogsaa her, at А. Е. NORDENSKIOLD den 4. September 1883 naaede 
ind til Kysten med Damperen »Sofia« og ankrede Kl. 6 Em. i Tasiussak (65°36’ 
Bredde), som han kaldte Kong Oscars Havn. Dette var saaledes det forste 
Skib, som i den nyere Tid gik gennem Isbæltet paa den omtalte Kyststrækning 
og ind til Kysten. Nordenskiöld blev liggende her til næste Dag, men traf ingen 
Eskimoer. Han gik derfor Nord efter langs Isbæltet for at gøre Forsøg paa at 
naa ind til Landet nordligere. Han opgav det imidlertid, men omtaler, at det 
saa ud som om der Syd for Ingolfs Fjæld skar sig en dyb Bugt ind mellem 
Kystfjældene. Det har formentlig været Indløbet til Kangerdlugssuatsiak, som 
han har set. ; 
Paa Kortet over Kong Oscars Havn er Navnet Kap Dan anbragt paa Syd- 
siden af en Ø, der kaldes Kong Christians Ø, og er aflagt 13 km ØNØ for Orssu- 
luviak Pynt. I denne Retning og Afstand ligger ingen Ø men Pynten af den 
